12 
(hitként viselkedik, s igy Angit-Anorthit-Trachyt typusnak felel meg - , me¬ 
lyet a sok Magnetit feketére fest (169). Tovább baladva a falu felé szin¬ 
tén a szekér úton látni, hogy ugyanezen Augit-Trachyt fokozatosan 
elváltozik (170 3 ), a mennyiben az alapanyag - világos szürke, s még to¬ 
vább málha szennyes zöldes sziij;ke és földes lesz. Az Angit csak mint 
barnás rozsda van meg, alakja által azonban még elég tudomást ad 
úgy minőségéről mint mennyiségéről. A Földpát legtovább áll ellen a 
mállásnak, de végre az is kaolinos lesz. Az Augit-Trachyt itt zöldköves 
és földes (kaolinos) módosúlatot vesz fel és pedig oly fokozatosan, hogy 
a legfinomabb árnyalatok észlelhetők, még pedig igen jól kozzáférhetőleg 
a felszínen. 
Kovács-völgy. Ezen nyugoti irány legtávolibb pontja gya¬ 
nánt a Kovács-völgynek azon részét veszem, melyen át a szitnyai út 
vezet Szélaknáról. Én ezen az úton mén vén Szitnyára a völgy (Kovács 
dolina) felső végén a Hartlabov hegy oldalán ütöttem le a szálban levő 
kőzetből Augittrachytot, melyből egészen épek (157 x ) és olyanok is vol¬ 
tak, melyek már Zöldkőnek mondhatók (156 2 ) és ezek között szintén 
látható a fokozatos átmenet. 
István-akna. E két véglet közé helyezhető Stefultón az István- 
akna, melynek kőzete már régóta nevezetes azon gömbös kiválásokról 
melyek miatt azt gömbdioritnak is mondták. Régi anyagom szerint ennek 
a meghatározásához is fogtam. Az István-akna kőzete zöldkőtrachyt, 
de erősen metamorphismusnak indulva; az alapanyag zöld s abban igen 
halványan válik ki egyrészt a fehér Földpát, másrészt valami sötétebb 
de fénytelen elegyrész, melyről nem tudhatni, hogy Augit-e, Amphibol-e ? 
Vékony csiszolat sem igen segít, csak annyit mond, hogy ezen sötét ás¬ 
vány valami Chlórit, de az alapanyag is tele van ilyen chlorit-féle anyag¬ 
gal s ez okozza a kőzet sziliét általában. A Chlorit pseudomorph képződ¬ 
mény, az valamely silikát ásványnak utólagos elváltozásából eredeti, 
de az elváltozás annyira ment, hogy az eredeti alakra biztos következ¬ 
tetést a kőzet maga nem nyújt. Szerencsére kimentenek a gömbök. A 
gömböket széttörve az tapasztaljuk, hogy belül épebbek mint a kőzet 
a gömb körül, különben maga a kőzet is különböző fokát mutatja az 
elváltozásnak, de a gömb belseje mindig épebb, ott a Földpát iivegfényíí, 
ikcrrovátkos, és Angit is vehető ki. Ilyen gömbből véve meghatároztam 
a Földpátot, az Anortit-Eytownit, a csiszoláton pedig kaptam olyan 
Angitokat, melyeknél az alak nevezetesen a kristálykörvonalak semmi 
kétséget nem hagynak a lelett, hogy Angit, noha az anyag már Chlo¬ 
rit, de. egy-két kristálynál még igen kevés megvolt az eredeti anyagból 
is és azon az elnyeletés hiányát konstatálhattam. Az István-aknai 
