14 
teliát a Biotit-tradiyt alól tódult ki, és a szitnyai áttörés alapján azt 
kell következtetnünk, hogy az Augittrachyt a Biotittrachytok feküjét 
képezi s annak feltörése által képződött Selmecz völgye, melynek két olda¬ 
lán a felemelt régibb Biotittrachytok képezik a hegyeket s ezek között, Szit- 
nya után Selmecz legmagasabb csúcsát is a Paradicsomhegyet (93(r093 m.). 
A második ábrában általáúos képét akarom ezen feltörési viszony¬ 
nak adni, a mely annyiban ellentéte a szitnyai áttörésnek, hogy itt a 
feltörő fiatalabb vulkáni kőzet a mélyben marad s a hátán viseli a 
régibb vulkáni képletet, mely az előtt a hegyeket összefüggőbb tömeg¬ 
ben képezte. Ezen régibb korával összhangzásban van megviseltei)!) 
állapota. Az Augit-trachyt szintén előjön tetemesen megváltozva, annak 
a tartama is hosszú volt, öregebb és fiatalabb Augit-trachytok külön¬ 
böztethetők meg, ez utóbbiak keresztültörtek amazokon, s erre a Mát¬ 
rában kétségtelen példákat észleltem, de egészben véve sokkal többször 
van meg az Augit-trachyt normál állapotban, mint a Biotit-trachyt, ennél 
rendes a sokfélekép módosult s kivételes a normál állapot; mindezen 
esetekben a typus egyrészének meghatározása a petrographiai tanúlmány 
feladata, s erre legbiztosabban az ásványassociato kitüntetése vezet. 
2. ábra. 
Paradicsom Selmecz 
hegy Tölgye 
a) Augittrachyt. 
b) Biotitkvarcztrachyt. 
Az Augittrachyt feltörése, Biotitkvarcztrachyton Selmecz völgyében. 
A selmeczkörnyéki eruptív képletek viszonyos korára nézve tehát 
áll: a) hogy a kálváriahegyi és a kisiblyei Bazalt fiatalabb mint a 
Biotit-Amphibol-Labradorit-Audesin-Trackyt, és b) hogy az Augittrachyt 
szintén fiatalabb mint a Biotit-Amphibol-Labradorit-Andesin-Trachyt, 
akár legyen ezen associatioban még Kvarcz, akár nem. Az tehát kö¬ 
vetkeztethető, hogy a Biotit-trachyt öregebb mint akár a selmeczi Bazalt 
akár mint általában az Augit-trachyt, de a Bazalt és az Augit-trachyt 
koráról egymáshoz viszonyítva ez úttal még nem szólhatok. 
(Folyt, köv.) 
