IRODALOM. 
A lösz képződéséről. 
Inkey Bélától. 
(Felolvastatott a társulat 1877. dec. 5-iki szakiilésén.) 
Midőn a modern földtan, a természetben mai na]) észlelhető folya¬ 
matokból kiindulva, a földkérget alkotó-képződményeknek magyarázatá¬ 
hoz fog, mindjárt az Őskor küszöbén oly képletre akad, melynek rejté¬ 
lyes képződését jelenkori analógia segítségével megvilágositani mind¬ 
eddig hasztalan törekvésnek bizonyult. Mig a harmadkori soknemű 
lerakodás magyarázásánál a jelenkor édes és sósvízeiben képződő üle¬ 
dékekre teljes joggal utalhatunk, míg a mesozói korálos mészkövek a 
meleg földöv korálszirtjeiben lelik meg magyarázatukat, míg újabb idő¬ 
ben a mély tengerek átkutatásai még a kréta és a gíaukonitos homokkő 
(greensand) képződésére is világot vetettek: még mindig habozva állunk 
oly lerakodás előtt, mely mint a földszínnek egyik legifjabb képlete 
roppant területeken előfordul s mindenütt egynemű, agyagos-homokos- 
meszes, igen finom anyagból áll, mely több száz méternyi vastagságban 
a rétegezésnek nyomát sem mutatja, ellenben bizonyos, a függőleges 
elvállásra késztető szövettel bír; mely végre sem édesvízi, sem tengeri 
élőlényeknek, hanem csupán szárazföldi állatoknak maradékait rejti. 
Meg kell vallani, hogy a jelenség, ily általánosságban tekintve, 
meglepő, s lra a löszképlet magyarázása körül nem egy jeles geolog 
fáradozott és ha a felállított elméleteknek egyiket sem fogadták el 
általánosan, e sikertelenséget talán épen annak a körülménynek tu¬ 
lajdoníthatjuk, hogy egyikök sem képes jelenkori analóg esetekre 
hivatkozni. E ki nem elégítő magyarázatokkal szemben újabb időben 
felmerült egy új elmélet, mely nemcsak a látszólagos ellenmondásokat 
egyezteti össze, melyek a lösz fellépésében és minőségében rejlenek, 
hanem egyenesen ki is mondja, hogy oly lerakodás, minő a lösz, még 
mai nap is képződik, és kimutatja hol és mikép történik ez. És ezen 
új elmélet oly férfiútól ered, kinek tehetségét s érdemeit a tudomány 
már hosszú évsor óta ismeri, s oly tapasztalatra támaszkodik, mely 
