25 
Ne mondja senki, hogy a mi Ázsia s az ázsiai löszre nézve talán 
helyes, európai viszonyainkra nem alkalmazható. Az európai löszképlet 
csak méreteiben különbözik az ázsiaitól, egyébben nem; és ha a lösz 
képződésére szükséges feltételeket, minőket az elmélet követel, keressük: 
a kontinentális éghaj látott, az elzárt medenczék képződését és a nedves¬ 
séget sűrítő déli hegylánczokat, úgy mindezt a diluvial korszakban 
Európában is találjuk. 
Számos bizonyítékunk van arra, hogy a jégárak legnagyobb elter¬ 
jedésének korszaka után általános emelkedés állott be, s hogy Európa 
térfogata akkor jóval nagyobb volt a mostaninál. Egyszersmind lát¬ 
juk, hogy az európai löszterületek déli szélén magas hegylánczok emel¬ 
kednek : az Alpesek és a Balkán. A kontinentális száraz kiimára tehát 
meg voltak a kellő feltételek. A mostani löszterületek jelölik azokat a 
medenczéket, melyek a kiima változásával a tengerrel való közlekedés¬ 
től elzárattak s hosszú időn keresztül csupán a légkörbeliek hatásának 
voltak kitéve. 
ügy hiszem, hogy a ki hazánk földtani térképét megtekinti s ama 
széles medenczében, melynek, csak két helyen áttört keretét, a Kárpátok, 
az Alpesek s a szerb hegyek képezik, terjedelmes löszlerakodásokat lát, 
az nem igen nehezen varázsolhatja tel elméjében a negyedkori sivata¬ 
got, melyen a déli szél sűrű porfellegeket vert, hogy évezredes munka 
által azon talajt alkossa, melyen a Mammutvadászok utódjai mai nap 
búzát termelnek. Es ha ez így volt, nem szabadna-e az alföld szikföld¬ 
jében a régi sós tó nyomát látnunk ? 
A lösz képződésének magyarázása Richthofen elmélete szerint két¬ 
ségkívül azon előnynyel bir, hogy a természetben még most is hasonló 
módon működő tényezők segítségével, a rejtélyes tünemények egész 
sorára világot vet, és hogy az erőszakos változások hypothesisét kike¬ 
rülve, egy széles elterjedésit képlet eredetét oly folyamatra vezeti vissza, 
mely bárhol is fellép, mindenütt hasonló anyagot fog előteremteni. Fel¬ 
tehetjük, hogy az új nézetek, melyeket Richthofen a geológiába beve¬ 
zet, még más téren is gyümölcsöző hatással lesznek és az elméletnek 
nem csekély érdemét abban látjuk, hogy oly természeti erőt, melynek 
eddig nagyobbára csak közvetett szerepet tulajdonítottunk a földtani 
tényezők körében, nagyobb érvényre juttatja. A mozgó levegő erejét 
értem, melynek az imént vázolt hatását semmi sem fejezi ki szebben s 
hathatóbbau, mint koszorús költőnk e szavai: *) 
*) Madách: Az ember tragédiája IV. 
