29 
melyek nem > égződnek hirtelen, hanem lassanként éknlnek ki; a leme¬ 
zek száma a különféle földpát egyénekben változó. Optikai mérések és 
vegytani számítások alapján szerző ezen lemezes interpositiokat Labra- 
doritnak tartja, úgy hogy az elemzés által kimutatott 2.76°/o CaO a 
Labradortól származnék. 
Abicli, ki egy hasonló földpátot Montagna grande-ről elemzett, több 
kovasavat és kevesebb Calciumot mutatott ki; szerző azt hiszi, hogy 
ebben kevesebb lehetett az interpellált Labradorit, s hogy ez nem volt 
Periklin, minek Abicli tartotta, hanem szintén egy egyhajlású Nátron- 
orthoklas. 
A két leirt földpátban olyan Ortboklasokat látunk, melyek else¬ 
jében 2 1 / 3 tömecs NaAlSi 3 0 8 -ra 
1 „ KAlSiyOg esik, 
másodikban 4 „ NaAISi s O g -ra 
1 „ KAlSi 3 0 8 esik. 
Ezek tehát egyhajlásn Álhit összetételű íöldpátuk, melyek azonban 
még Káliumot is tartalmaznak isomorph módon. Ezen Orthoklasok bi¬ 
zonyítják tehát a NaAlSi 3 0 8 dimorph voltát, megfelelőleg a KAlSi 3 O a 
dimorphismusának, melyet Deseloizeaux a Mikroklin felfedezése által 
bizonyított be. 
Ép úgy, mint a Káli-földpát két dimorph módosulata, a Iválior- 
thoklas és a Mikroklin, felette nagy hasonlatosságot tűntet tel a szögek¬ 
ben, úgy közelednek a Nátronért holdas szögei a másik dimorph módo¬ 
sulatának t. i. az Álhit szögeihez, a mennyire ezt a kristályrendszerek 
különfélesége megengedi. 
Végre felállít szerző egy sorozatot, melynek egyik végét a Tscher- 
mák állal vegyelemzett Adular (Pfitsch), mások végét pedig az itt má¬ 
sodik helyen leirt Nátronorthoklas képezi. 
1. Adular (Pűtsch) Tschermak 
1 K 2 0 
Vt 
Na 2 0 
2. Sanidin (Laach) G. v. Katii 
1 K 2 0 
i 1 /. 
Na 2 0 
3. Sanidin (Cuddia Mida) Förster 
1 Iv 2 0 
2V. 
Na 2 0 
4. Sanidin (Monté Gibele) „ 
1 K 2 0 
4 
Na 2 0 
Az utolsó Nátrium tartalma és a szögek nagysága folytán legkö¬ 
zelebb áll az Albithoz. 
Végre még megemlíti szerző, hogy Sandberger már 1861-ben írt 
le Nátronorthoklas név alatt egy földpátot, mely lencsealakú kiválásokat 
képez a Gneiszben Loclnvald mellett (Baden), de szerző az eredeti pél¬ 
dányokat újólag megvizsgálva azt találta, hogy ez nem egyéb, mint 
mechanikai keveréke az Albitnak Orthoklassal, melyben az Álhit úgy 
viszony lile az Orthoklashoz. mint 4:1. (Seb. F.) 
