5 
ok feltenni. *) Régibb vizsgálataim szerint az ajnácskővidéki és salgó¬ 
tarjáni Bazaltokban is, hol Oligoklas, hol Andesin; az erdélyi kiskapusi¬ 
ban szintén Andesinnek találtam a Földpátot. Labradoritot eddig, vagy a 
még bázisosabb Anorthitot egy Bazaltban sem találtam. Ezzel összhang- 
zásban van azon német petrograpkok észlelete, kik a vékony csiszo- 
latokat savval étették s azt találták, liogy a Bazaltok Földpátja nem 
támadtatik meg. 
Kérdés, hogy miből tör fel a Kálváriabegy Bazaltja? Ennek oly 
evidens feltörési körülménye ugyan nincs, de hozzászólni a dologhoz le¬ 
het először azért, mert van egy brecciaszerű előjövése, melyben szögle¬ 
tes Bazalt törmelék között a hézagot zöldes Tracliyféle anyag tölti ki, 
s ebben elpusztult Amphibol oszlopok néha még kivehetők ; de másodszor 
mert a Kálváriahegy környékén ugyanazon Biotit-Trachyt fordul elő, 
mely Ivisiblyén van, s ezt nevezetesen lehet látni a Kálváriahegytől 
délre azon az úton, mely a városból Kisiblyére vezet (174). Egy el- 
mállott Zöldkő ez, melynek vörkenyes-szürke alapanyagjából fehéres vagy 
sárgás s gyakran zöldes Földpátok válnak ki. Lencsével nézve látunk 
Biotit-hexagonokat elég bőven, de már erősen pusztulásnak indúlva. 
Tehát Biotit-trachyt. Az Amphibol sokkal jobban elváltozott, de olykor 
alakjáról még tudhatjuk, hogy meg volt. A Földpátok között van még 
annyira ép, hogy fénnyel bir és ikerrovátkosságot mutat. Lángkisér- 
letben az Labradorit-Andesinként viselkedik, e szerint a typus Biotit- 
Ampkibol-Andesin-Trachyt, csakúgy mint Ivisiblyén (171). 
A vasút mentében a feltárás jobb, és ott is ugyanezen Biotit-trachy- 
tot látjuk. Van azonban még egy pont, melyen a Kálváriahegy és a 
Kisiblyei hegy közötti környék geológiai szerkezetét jó alkalom vau ta- 
núlmányozni, ez egy tárna a Kálvária hegytől keletre (a mihálytárnai 
társaságé), melynek gorczán a Tracliytot igen sokféle módosúlatban 
látni ugyan, de az ásványassociatio alapján meggyőződünk, hogy az 
mind csak egyféle typusnak felel meg. Egészben véve a Trackyt Zöldkő, 
az elegyrészek nagyszerűitek. Szabad szemmel kivehető a Biotit, némely 
darabon igen erősen fénylő fekete, másokon kevéssé fénylő sőt fénytelen 
hexagonokban ; kivehető az Amphibol, melynek kristályai olykor feltűnően 
nagyok, néha keresztikreket képeznek. Kvarcz nem látszik. A Földpát 
hol mállott, hol ép, ez utóbbi ikerrovátkos. A helyszínén tehát annyit 
mondhatunk, hogy Biotit-Amphibol-Plagioklastrachyt. A lángkisérlettel 
kiegészítve lesz Biotit-Amphibol-Andesintrachyt. Gyűjtöttem darát is, 
*) Halaváts Gyula úr részletesebben foglalkozik „Selmeczbánya Andesin-Bazalt- 
,jaival“ a Földtani Közlönyben (1875. 150. lapon), hol a Kálváriahegyi Bazalt egyik 
Földpátja általam történt meghatározás szerint Andesin, 
