A kőzet Augittraehyt lehet; a kérdés eldöntését a lángkisérlet az 
én eljárásom szerint lényegesen segíti elő: az Augittraehyt ugyanis 
mindig csak nehezen olvadó, a Bazalt pedig egy könnyen olvadó és 
nátriumdiis Földpátot tartalmazván, a két kőzetből apró darabok szem¬ 
közt vitetnek a lángba, és úgy mint a Földpátok megfigyeltetnek, úgy 
a láng festésre, mint az olvadásra nézve. Az általam megvizsgált ma¬ 
gyarországi Bazaltok csaknem mind fekete gömbbé olvadnak *) a II-ik 
kísérletben (az olvasztérben), az Augittraehyt nem olvad gömbbé. Ezen 
kivííl a nátrinmfestés a Bazaltnál mindig jelentékenyebb, s néha Kálium- 
festéssel is párosúl már gypsz nélkül is. Ezen a módon eldőlt a kérdés, 
hogy a repistyei Bazalt előtt felüti magát az Augittraehyt, melyet Repis- 
tyén tovább délnvugoti irányban még a faluban is liegyképzőleg talá¬ 
lunk azon különbséggel, hogy itt a faluban egészen normál (196), míg 
a szklenói völgy felé nem az, hanem mint contact hatást szenvedett 
módosulat jön elő. Az Augittrachytot már a Szitnya tetőn is láttuk gyér 
kvarcztartalommal s ott azon következtetésre volt elégséges ok, hogy 
áttört a Kvarcztrachyton s ebből tartalmaz úgy kőzet-, mint egyes 
elegyrészzárványokat, ugyanazt vehetjük fel itt is, miután az Augittra¬ 
chytot a Kvarcz rendesen nem illeti meg, ez tehát a körülvevő Kvarcz- 
trachytból jöhetett bele az áttörés alkalmával. 
A repistyei Bazalt táján háromféle trachyttypus észlelhető. A Biotit- 
Orthoklas-Oligoklas-Kvarcztrachyt és az Augit-Bytownitról már volt szó; 
de előjön még Biotit-Ampliibol-Andesin-Kvarcztrachyt is, és ezt figyelembe 
kell venni. 
Az Andesin-Kvarcztrachyt Repistyén az elsőbb említett Orthoklas- 
Oligoklas-Kvarcztrachyt (194), és a faluból DNy. irányban kísérve kö¬ 
vetkező Augittraehyt (196) közé esik, s a Troskova nevű hegyet ké¬ 
pezi (195). Ezen három typus között legépebb az Augittraehyt s leginkább 
változott el az Orthoklas-Oligoklas-Kvareztrachyt. A területi sorrend te¬ 
hát az: hogy az Orthoklas-Oligoldas-Kvarcztrachytról az Andesin-Kvarcz- 
*) Azon kívül a vezetésem alatt álló egyetemi ásványtani intézetben hasonló 
eredményei lettek vizsgálva: a gömür s nógrádiakból: Ajnácskő, Medves, Somos- 
újfalu, Pécskő, Villce, Sávoly; a balatoni bazaltok közül: Bondoró, G'sobáncz, Dörögd, 
Szigliget, Kaphegy, Köves-Kálla, Csékút, Somlyó (Veszprém) ; Guttmanberg (Temes); 
Detunata (Erdély). Az Angit és Magnetit közös a Bazaltban és az Augittrachytban, 
és ezeket mind a kettőben egyaránt olvadóknak találtam, a különbség csak a Füld- 
pátban van. Az olvasztási kísérlethez tisztán az alapanyag veendő, nem pedig kivá¬ 
lókig egy Angit- vagy Olivinkrystály; ha a Földpátokat külön lehet összehasonlító 
kísérletre kapni, legtöbbet ér; de ha nem lehet, az egyenlő keverékű alapanyag is 
szolgáltat megközelítő eredményt. 
4.* 
