trachythoz jutunk s ezután következik az Augittracliyt. Ez a sor illeti 
meg viszonyos korukra nézve is, kezdve a legöregebbel s végezve a 
legfiatalabbak 
Még egy pont van Szklenó völgyének bal oldalán, lemenőt éjszaknak a 
falu végén álló malomnál, hol a Biotit-Ampbibol-Kvarcztrachyt, mint 
Zöldkő üti ki magát a patak bal partján, de ugyanott feketekő sem 
hiányzik. Makroskopos diagnosis szerint a Zöldkövet: Biotit-Ampliibol- 
Plagioklas Kvarcztrachytnak lehet mondani; a feketekőben az Amplii- 
bol csak olyan fekete fénytelen egyénekben van meg, mint a zöldben, 
de a Kvarcz hiányzik; maga a Biotit sem mondható épnek. E Trachyt- 
nak Földpátja szép nagy s lángban rendesen Labradoritnak s kivéte¬ 
lesen Ándesinnak mutatkozik, de oly módon, hogy a habra derítőt az 
alkalitartalom az Andesinhez, a nehéz oh adás pedig néha a Bytownit felé 
vonzza. A viselkedés tehát nem normál. Ezen fekete Trachyt vékony 
csiszolata sem mutat Kvarezot, hanem Augitot apró kristályokban, me¬ 
lyek azonban szintén nincsenek meg eredeti állapotukban, hanem valami 
chloritos ásványnyá változtak át. Nem tartom valószínűtlennek, hogy itt 
két trachyttypus érintkezik egymással, t. i. az Augittracliyt és a Biotit- 
Amphibol-Kvarcztrachyt, s a Kvarcz a bázisosabb typusban felolvadt, a 
Biotit és Amphibol pedig aránylag elpusztultak. A feltárás azonban 
nem olyan, hogy határozottan lehetne szólam. 
Ezen kitérés után folytassuk az utat a repistyei Bazalttól a Buszta- 
Vár *) felé. A Bazaltot elhagyva ismét Rliyolith jött, de a feltárás nem 
jó; ellenben a Puszta-Vár hegy nyugoti oldalán, közel a tetőhöz, a 
Rhyolith jelleges hvalin állapotban van, s ezen pont az, melyről a pél¬ 
dányok a gyűjteményekben erednek. Az elegyrészek közöl elég köny- 
nyen kivehető a Biotit, fényes, fekete levelekben, és fehéres üveges re¬ 
pedezett Földpát; lencsével ittott, a szabad Kvarezot is felismerhetjük, 
de bajosan, mert a perlites alapanyag szintén hasonló színnel, fénynyel 
és töréssel bír, és csak az eltérő alaki és szöveti viszonyok által 
válik néha ki. 
A pusztavári Rhyolith elegyrészei a lánghisérlethen. A Biotit nem ol¬ 
vadó ásvány lévén, legkevésbbé van elváltozva. A Földpát tetemes vál¬ 
tozáson ment keresztül. A fehér szemek összetartása annyira laza, hogy 
*) Beudant munkájában „Altes Schloss“ néven fordul elő. Voyage min. et géol. 
en Hongrie 1812. I. 337. lap. Egy régi épület romjának alapfala látható a tetőn, 
melyről azonban a sok fa miatt a kilátás korlátolt. Magassága tetemes, olyan mint 
a Bukoveczliegyé (331 bécsi öl). Kivenni a geletneki malomkőbányát, és itt-ott a 
Gararn folyót. A kőzet a tetőn nem annyira rhyolitos, mint az oldalon ott, a lionuét 
a példányok (151) vaunak ütve. 
