51 
az ujjak között szétmorzsolhatók. A Földpát szövete tehát általában 
szemcsés és csak néha látni még nyomát a levelesnek. Ezen épebb 
Földpát Oligoklasnak vagy Andesinnek bizonyul be, míg a szemcsések 
között Káliumföldpát is található. Ezen Káliumföldpát a lángba téve 
kissé duzzad, tehát részben már hydrosilikáttá van változva, a Ná- 
triumföldpátnál ezen duzzadást nem észleltem. A szürke perlites alap¬ 
anyag szintén káliumföldpátos keverékre mutat, de ennek víztartalma 
tetemesebb, mint a még fehér szemet képező Káliumföldpáté, mert duz¬ 
zadása tetemes, a lángba értetve csaknem háromszor akkora lesz. A 
Feriit képződésnél a Káliumföldpátnak tetemes szerepe van; nagyobb 
mint a Nátriumföldpáté. Mind ezekből tehát bízvást következtethetni, 
hogy ezen Rhyolitli az ásványassociatio alapján a Biotit-Orthoklas- 
Oligoklas-Kvarcztraehyt typusnak felel meg. 
Északra Pusztavár hegytől a Rhyolitli messzeterjedőleg van kimu¬ 
tatva Pettko és Andrián térképén, ide esik a geletnek-szklenói völgy 
nyugoti végén, a patak jobb partján álló meredek szirtcsoport, részint 
Lehotka, részint Apáthi határában. 
A szklenói völgy alsó végén Geletnek felé ezen meredek szirtek 
egyikében fejtik a követ (122) s ott aránylag legjobb tájékozást kapni. 
A Rhyolitli világos-szürke, nagyban mutat fiúidat szövetet, de hyalin 
állapotát nagyrészt elvesztette, s lithoidosba megy át. Fehéres és szür¬ 
kés csikók szabálytalanéi váltják fel egymást, s ezek irányában táblás 
elválásra hajlandó, mi az idomitásnál is kimutatja magát. Az elegyré¬ 
szek között a fekete Biotit van meg ép állapotban, egyéb semmi. A 
Földpátnak a hegy némely részében nyoma sincs, egyes fehéres foltok 
mutatják, hogy hol volt meg; más részében üthetni olyan kézi példá¬ 
nyokat, melyeknél a fehér foltok látható Földpátok, de kaolinos bu¬ 
rokba öltözve, ismét másutt ezen burok belsejében még leveles szövetű 
Földpátot találni. Itt, hol a Földpát ép, nagy ritkán már egy-egy Kvarcz- 
szem is fénylik ; egyebütt nem látszik. Van ellenben az egyes űrök fa¬ 
lain, többnyire sárgás területeken Tridymít képződő félben, erős lencsé¬ 
vel néhol elég jól vehető ki. *) 
Az alapanyag viselkedése a lángban már gypsz nélkül is mutat 
Káliumot, s e mennyiség gypszszel annyira szaporodik, hogy azt kálium- 
földp átos kőzetekhez tartozónak kell mondani. Azonban a Kovasav is 
oly nagy mennyiségben járja át az anyagot, hogy a megfelelő Földpát 
olvadási fokát nem kapni meg (csak 1—2). 
A hol valamely kőzetnek módosulata jön elő, ott a természetben 
*) A Lo-szür nagyító Browning-féle „platiscopie lens“ segítségével. 
