53 
Biotit-Orthoklas-Anclesin-Kvarcztrachyt typusára vezethető vissza, és hogy 
az ennek tetemes elváltozása és megkvarczosodása által lett azzá, a 
minek látjuk; s így az röviden a Biotit-Orthoklas-Andesin-Kvarcztracbyt 
kvarczitos módosulatának mondható. Azt, hogy az elváltozás meg 
előző stádiuma a rhyolithos állapot volt, abból is lehet következtetni, 
hogy a malomkőzetben sphaerolithok néha még kivehetők, másodszor, 
hogy Rhyolithokkal térileg is összefügg, egyik a másikba fokozatos át¬ 
menetet képezvén. 
A Rhyolithokat Gél etilektől két irányban vizsgáltam: délnek Vioknye 
felé, s északnak Körmöcz félé. 
R li y o 1 i t li Y i c h n y é n. Geletnekről a Garam-völgy bal oldalán lefelé 
haladva itt-ott elég közel jutni Trachythoz szálban, s az Augittraebyt, 
a mint Szénásfalunál (Bzenica) betérünk a vichnyei völgybe, előbb szin¬ 
tén Augittraebyt van, de ezt csakhamar még a faluban Rbyolitli váltja 
fel a patak jobb oldalán (124). Ezen Rliyolithot sem Pettko, sem And li¬ 
ánnál a térképen s leírásban említve nem találom, pedig felette fontos, 
mert a normál állapothoz közelebb áll, mint az említett nagy tömegek. 
Jól ki lehet venni a sok apró fényes fekete Biotitot, a Földpátok nagyok, 
üvegesek, s míg a compact Földpátnál határozottan látni, hogy részben 
Tajtkővé változik át, más Földpátok lemezesek és olykor igen szépen 
ikerrovátkosak. Lángban kisértve kétféle Földpátot találni, de a Kálium¬ 
tartalom már nem teljes, valamint a Nátriumtartalom sem. Látni végre 
még bennőtt Kvarczot, úgy, hogy ezen Rhyolithról biztosan mondhatjuk, 
hogy az a Biotit-Orthoklas-Oligoklas-Kvarcztrachythoz tartozik, s annak 
utólagos elváltozásából eredeti. 
Fölebb menve a vichnyei völgyben, mielőtt a híres Kőtengerhez ér¬ 
nénk, Augittracliyt lép fel nagyobb tömegben a patak mindkét oldalán. 
Egy helyen (127), ritkás és világosabb színű féleséget találtam, mely¬ 
nek űréiben a sárgás és fehéres területeken Tridymitek vannak, de 
gyengén képződve. Ugyanezen Augittrachytban néha mintha nagyobb 
zárványok volnának a Biotit-Kvarcztrackytből, de oly annyira elpusz¬ 
tulva, hogy csak a bronzsárga Biotit, vagy néha a Kvarcz ismerhető 
fel az elváltozott kőzetanyagból. 
A vichnyei u. n. Kőtenger a geologok figyelmét imposans tömege által 
is képes már magára vonni, de meg azért, hogy nagy terjedelemben 
tárja fel a kőzetet, az egymáson heverő tuskók és apróbb törmelékek 
annak sokféleségét könnyen hozzá férhetővé tévén. A patak jobb olda¬ 
lán van a nagyobb rész, de a balon is tart. Ezen lelhely alkalmasabb 
a módosulatok különböző állapotának kimutatására, mint a geletneki s 
apáti Ehyolithok. A vichnyei Kőtengerben találni olyan kvarezos mó- 
