54 
dosúlatót is, melyet valóban a geletneki malomközét társának mond¬ 
hatni, de vannak nagy számmal oly példányok, melyek a normál álla¬ 
pottól még' nem állanak annyira távol. Az ásványassociatio nyomozásá¬ 
nál legfeltűnőbb a néha elég nagy, üveges, lemezes Káliumföldpát, Sani- 
din a szó valódi értelmében és néha ez csak maga van; azonban az 
ilyen példányok mindig lyukasak ; a lyukak pedig valami elegyrész 
eltávozása által is idéztethettek elő. Keresve a hely színén reá akadtam 
olyan példányokra, melyeknél a lyukak ki voltak töltve porló (kaolinos) 
Földpáttal, majd később ezek között elég épeket is találtam arra, hogy 
a lángkisérletbeu azokat Andesinnek ismerhessem fel. Kvarcz bennőtt 
kristályokban és szemekben felette gyakori; van líiotit is, de aránylag 
gyéren. Ebből a trachyttypus összeállítható : Biotit-Ortholdas-Oligoklas- 
Audesin-Kvarcztrachyt, mely itt sokfélekép van módosulva. Egyike a 
módosulatoknak fehér felsites alapanyagban a néha kissé ametbysztszíníí 
Kvarczokon kivűl igen fénylő Földpátot s ezek között olykor ikerrovát- 
kosat is tüntet ki, míg a Biotit úgy szólván egészen hiányzik. Ezen mó¬ 
dosulat a Domitnak felel meg, úgy hogy a vichnyei Kőtengerben a 
Malomkőzetnek megfelelő kvarezitos módosúlaton kivid Domit is kivá¬ 
lasztható, mely azonban maga is többé-kevésbbé kvarezitos. A patak 
bal oldalán fejtik a Khyolithot, s ott a Calcedou és Szarukő kis réte¬ 
gekben v vagy fészkekben kiválva látható. 
Rhyolith K örmiö cz felé. A magyar állami vasút északi vonala sok 
érdekes feltárást készített a Kőimhez felé húzódó Rhyolith vidéken, úgy 
hogy az itt tett észleletek az eddig közlőiteket érdemlegesen kiegészitni 
vannak hivatva. 
Állomásom Szent-Kereszt volt, és így lehetetlen elmulasztanom azon¬ 
nal a szentkereszti Bazaltot megemlíteni. Északnak menve Szent-Ke¬ 
reszttől, a mint a lutilai patakon átléptünk, előttünk áll a Bazaltbegy 
egy magas és egy alacsony kúppal. Ezen utóbbi egészen a Garam jobb 
partjáig ér le, s ott meredek szirtet képez (131). Én csak ezen utób¬ 
bit néztem meg. A hegy neve Akasztó-hegy (Subenieki Vrh) s tetején 
most kápolna áll. A kápolna síkján a Bazalton különféle kőzetek liörn- 
pölye hever, van Kvarczkavics és Ampliiboltrachyt is. Lemenve, a mint 
a lapályhoz közeledünk, Nyirok van oldalán. Az országút -éppen a 
tövében halad el s egyrészét térnyerésből eltávolították, s így szerkezeté¬ 
ről mondhatok annyit, hogy durván táblás, sőt csekély fokban hajlama 
van oszlopos elválásra. A mi települési viszonyaira nézve látható, az 
oda mutat, hogy ezen Bazalt feltódult tömeg, nem pedig szintesen vagy 
hajoltan elterülő láva-ár. Felette szívós, szürkés-fekete, durva szemű. 
Makroskoposan kivehető az Olivin elég bőven, és a Földpát. A Föld- 
