pút víztiszta, igen fénylő és gyakran ikérrovátkos. A vékony csiszo¬ 
latban szintén feltűnik a sok nagy és kicsiny Plagioklas, aztán Olivin 
cs gyérebben Angit. Feltűnő az alapanyag; feketésbarna, úgy szólván 
nem átlátszó s atnorph. Tömöttsége 2. ái . 
A magasabb csúcs ettől ENy.-ra van s az háromszögelési pont. Ma¬ 
gassága 209“ ( — 1254' bécsi láb); ezen fenn nem voltam, s kőzetét 
autöpsiából nem ismerem. Mind a két hegy körül Trackyttufa terűi el 
rétegesen. Én ezt vizsgáltam s a törmelékek között Augittrachytőt talál¬ 
tam. Andrián azt a szármát emeleti üledékes képletnek tünteti 
ki térképén, és szintén kiemeli, hogy a „Trachyt semivitreux“-bol 
(= Augittrachyt), sok törmelék van benne. A Bazalt nem úgy vi¬ 
selkedik, mintha ezen korszak után tört volna elő, hanem mint 
egy olyan kőzet, mely már meg volt, midőn ezen Augittrachyt törmelék 
körülötte rétegesen helyeződött. 
A Rhyolith előjövési körülményeit részletesen Jalna és Bartos- 
Lehotka vasúti állomások között vettem közelebb szemügyre. 
A jalnai állomás közelében a Gararn és Ihrács patak sarkán van 
a pityelovai község kőbányája, melynek kőzete Biotit-Amphibol-Labrado- 
rit-Kvarcztrachyt. Röviden ha Amphiboltrachytnak mondjuk, elegendő¬ 
kép lesz megkülönböztetve azon táj egyéb Trachyíjaitól, melyek : ezen 
kőbányától északra és keletre Augittrachyt, nyugotra Rhyolith, különö¬ 
sen pedig a Biotit-Orthoklas-Oligoklas-Kvarcztrachyt Rhyoiithja, tehát 
olyan typusok, melyekben az Amphibol hiányzik. A Pityelova község 
kőbányája a Garam jobb partján az országút mellett van, s igen jó 
feltárást szolgáltat. *) A kőzet nincs normál állapotban (132), hanem 
fellazítva, de jelleges Trachyt szerkezettel bír; az ilyen változás, mely¬ 
ben az egyes elegyrészek állapota szolgál biztos kalauzúl, utólagosan 
van előidézve egy későbbi kitörés által, s ilyennek ott az Augittrachyt 
eruptióját ismerhetjük fel, mely az Amphiboltrachytot három oldalról 
határolja, és a mely maga egészen normál állapotban van meg. 
A vasút magasabb szintben jár, mint az országút, de annak menté¬ 
ben Pityelova határában Jalnától az első bevágásnál látni, hogy a kőzet 
ugyanazon Biotit-Amphibol-Kvarcztrachyt, mint lenn a kőbányában. Az 
*) Ezen kőbányában élénk munkát láttam 18GÍ) és 1870-ben, midőn ott, a buda¬ 
pesti Margithid oszlopai belső részének építéséhez egynégyzetméternyi darabokat 
állítottak elő. A kőzet jól engedi magát dolgoztatni, fagyálló és szívós. Egész 
hegyrészelc váltak el a robbantásnál, apró törmelék kevés képződött. Az ott fog¬ 
lalkozó olasz munkások igen bele jöttek a nagy darabok fejtésébe. A legnagyobb 
500 köblábnyi volt; ehhez 20—25 láb mélységű lyukat fúrtak s a robbantást 3 
mázsa lőporra! eszközölték. 
