56 
ezt követő bevágásnál a Rhyolith küniyékébc jutunk. A 161. számú 
őrháznál a vasút mellett fehér szirtfal van vágva, a kőzet igen szívós 
sphaerulitos s kvarczitos Rhyolith (133). A Biotit és amethystszinü 
bennőtt Kvarczon kívül néha Földpát-is kivehető. A sphaerulitok szövete 
sugaras. A pityelövai alagút keleti szájánál SzurokkŐporphyr is van, 
melyen a Perlitbe és fehéres Rhyolithtufába való átmenet és váltakozás 
szemlélhető. Az eredeti elegyrészek között a fényes Biotit tartja magát 
épen, a Földpátból csak maradványok vannak, mint magvak a beol¬ 
vasztott tömegből (134). A pityelövai alagút nyugoti szájánál kevésbbé 
van eltávozva a Biotit-Orthoklas-Andesin-Kvarcztrachyt (135), a kőzet 
némileg az apátira emlékeztet a geletneki völgyben (122). Likacsaiban 
utólagosan vulkáni behatás következtében Tridymit képződésnek vannak 
nyomai. Közben a likacsok kibővülnek, a kovasav szaporodik és így 
malomköves módosúlat is található. 
Ezután következik a Poda-hegy, mely már Kremnicskához tartozik. 
Ezen a hegyen fordúl be a pálya a körmöczi völgybe. A sarkon vagy 
20 öles alagút van s abból kiérve a pálya északnak tart. A kőzet li- 
kacsos kvarczitos Rhyolith, váltakozva sphaerolitossal. A likacsok belse¬ 
jében fennőtt kvarczkristály-csoport van, Tridymitet az ilyen példá¬ 
nyokban Inéiban kerestem; ellenben a kevésbbé kvarczosakban, a melyek 
inkább Domitnah mondhatók, a likacsokban jó Tridymitek is találha¬ 
tók (136). 
Kremnicska falu feletti Kemenicza hegy tetején egy ideig malom¬ 
követ fejtettek, de az a geletnekivel nem bírván versenyezni, abba hagy¬ 
ták. A kőzet nem annyira kemény, ez a Rhyolitlmak inkább likacsos 
domitos módosulata, melynek likacsai nagyok s tele vannak Tridymittel 
(139). Selmecz környékén ezt ismerem eddig a legjobb Tridymit lei- 
helynek. Nevezetes, hogy némely űrben utóbb még Kvarcz is képző¬ 
dött az ő szokott bányavirág alakjában. A Tridymit csoportból valami 
barna ásvány is válik még ki, látszólag elváltozó Biotit. 
Tovább haladva a vasút vonalán, a 163-ik őrháznál réteges trachyt- 
képlet van keresztül vágva. A rétegek csaknem szintesek, az igen cse¬ 
kély hajlás a falu felé észlelhető. A falu (Kremnicska) a patak alsíkján 
van. A rétegképződéshez kétféle Trachyt szolgáltatta az anyagot: az 
Augittrachyf, melynek törmelékei egészen normál állapotban vannak, és 
a Rhyolith, mi nem az eredeti állapot. Ezen körülményből ezt kell le¬ 
hozni, hogy ezen üledékes Trachytképlet az Augittrachyt kitörésének 
idejébe esik vagy ez után következett be. 
Elhagyva ezen helyet a 164-ik őrház felé következik a kovacsovai 
bevágás. Ez felette érdekes, mert itt a Rhyolith és az Augittrachyt 
