57 
érintkezési határa van feltárva. Az Augittrachyt mint eruptivbreccia tör 
fel a Rhyolithból és ennek szokásos rétegein különféle görbitéseket idéz 
elő. Ezen viszony a bevágás mindkét oldalán, de a völgy felé alacso¬ 
nyabb méretben látható. ( 3 . ábra.) 
3. ábra. 
Kovacsovái bevágás, 
a) Augittrachyt- eruptív brecciája. b) Ryolith. 
Ezután az üledékes képletből kijutunk s ismét a Rliyolithba jövünk 
s ezen egy alagút is vezet keresztül Bartos-Lehotka állomás felé. Az 
alagút északi szájánál a Rbyolith rétegei csaknem függélyesek, de gör¬ 
bültek. A tájék neve Kecska, a Rbyolith likacsos Sphaerolith és Teriit 
között ingadoz. A likacsokban itt-ott Trydimit képződés nyoma látható. 
Biotit, üveges Földpát gyéren kivehető (142). Valamivel tovább északnak a 
Rbyolith felismerlietőbb állapotban van (143), sűrűbb, az elegyrészek 
nagyobb számban vannak még meg s a gyakoribb Földpáton kívül oly¬ 
kor bennőtt Ivvarcz látható. A sphaerolith gömbök sugarasak, s a suga¬ 
rak nem síma gömbfelszínben, hanem finom bojtokban végződnek A 
Sphaerolith közepét olykor kis Biotit darab képezi. 
A 164-ik őrháztól valamivel nyugotra a Pod Korén hegyben van 
egy bevágás, mely a Rbyolith és az Augittrachyt kölcsönös viszonyára 
az eddigiekkel teljes összhangzásban levő, de még behatóbb világot 
dérit. Itt látni a feltörő Augittrachytot mint eruptivbrecciát, közvetlenül 
érintkezik az egyik oldalon Rhyolithtal, melynek itt hyalintagjai egész 
a fekete Szurokkőpörphyrig mennek, melyből meg van a szokásos átmenet 
a Terlitbe, TajtkŐtürmelékbe, és távolabb az érintkezési helytől, hol a 
Földpát mint Tajtkő eltávolodott, likacsok támadtak s elkvarczosodás 
következett be, Malomkőzetbe. Ezen Rbyolith laza összetartású tömegé- 
