58 
ImíI kisebb-nagyobb tüskök szakadtak cl és bele jöttek mint zárvá¬ 
nyok az Augittrachytbrecciába. Az érintkezés határa csaknem függé¬ 
lyes, s ezzel parallel mennek a Rhyolithban oly gyakran észlelhető ré¬ 
tegek, csakhogy ezek szabálytalanul görbék. A másik oldalon a feltörő 
Augittrachytnak, utólagosan képződött üledéke van, a rétegek Augittra- 
chyttufából állanak, melybe azonban az Augittrachytból és a Rbyolith- 
hól nagyobb törmelékek is jutottak 4. ábra. 
4. ábra. 
a) Augittrachyt eruptív brecciája. b) Rhyolith. c) Malomközét. 
(1) Üledékes tufa Augittrachyt és Rhyolithból. 
Ezen viszonyok tartanak aztán Bartos-Lehotkáig, hol az utolsó be¬ 
vágás már egészen Augittiachyt-brecciában van. Itt ugyan közvetlenül 
nincs feltárva az érintkezés, a Rhyolithtal, de alig lehet kétség, miután 
az állomás felett valamivel beljebb meredek sziklákban Malomkő áll ki 
s a Jastrabska Skala hegy tetejét képezi, hogy ezen Malomkő, meg a 
látható Augittracbyt-breccia között a Rhyolith morzsásabb féleségei, tör¬ 
melék talaj és növényzet által fedve, de meg vannak. 
Ostrahorai Bazalt. Ezen a vonalon járván nem mulasztottam el ke¬ 
let felé menni az ostrahovai Bazalt előjövési körülményei megtekintése 
végett. Közel a hegy tetejéhez Jasztraba határában gyűjtöttem az első 
példányokat, s itt meggyőződtem a hegy tövében, hogy a Bazalt Rhyo¬ 
lithból tör ki; ez itt emeltetést mutat. A második pont a hegy nyugoti 
tövében volt, hóimét szintén gyűjtöttem, s ezen ponttol uyugotnak a vasút 
felé menve ismét láttam, hogy Bazalt a Rhyolithtal érintkezik. Az ostra¬ 
horai Bazalt nem oly nagyszemű ugyan, mint az akasztóhegyi >Szent- 
Keresztnél, de vékony osiszolataikat nézve igen hasonlítanak egymáshoz. 
Olivin ebben is van, hol több, hol kevesebb, de általában olivindúsuak 
