tos hy drótot szolgáltatni. Ezen képesség nagyobb a Káliumföldpátnál, 
mint az Oligoklas vagy Andesinnél. A perlitesedd Rhyolitbnál világosan 
kitűnik, hogy először a Káliumföldpát megy át az amorpb üveges 
anyagba, és lia még maradt is belőle felismerhető állapotban, ez a láng- 
kisérletben, noha jóval gyengébben mint a Feriit, de azért mind feltünő- 
leg duzzad, azaz már Uydráttá lett; mig ugyanakkor a Plagioklasok 
még jobban tartják magukat és nem duzzadnak. A Selmecz környéki 
Rhyolithok alapanyagának káliumföldpátos vegyülékét a b. Somaruga 
által véghez vitt és b. Andriáu által közlött vegytani elemzések is ki¬ 
mutatják. Az Andesintrachytok csak tökéletlenül perlitesek, de Obsi- 
diánt nem adnak 
A Labradorittrachytok soha nem adnak Perlitet s Obsidiánt, ezek 
rhyolitlios módosulata mindig tökéletlen s csaknem némi tajtkövességre 
s üvegesedé' alapanyagra szorítkozik. Az Anorthyttrachytnál még cseké¬ 
lyebb a rhyolitosodás, tajtköves módosulatra ebben is meg van a ké¬ 
pesség, azon kivid néha bársonyfekete, de csak homályos félüveg fény¬ 
nyel lép fel s nevezetesen mind ide tartozik azon Augittrachyt, melyet 
Selmecz környékén Beudant Trachytsemivitreux-nek (vagy demivitreux- 
nek) nevezett el. 
B) T r a c h y t. 
A Trachyt eredeti képződésének sajátságos körülményeit volt alkal¬ 
mam megfigyelni Szklenö és Vichnye völgyei közt elterülő hegységen, s 
itt nevezetesen azon a határon, hol ezen kristályos földpátkőzet a krys- 
tályos mészszel érintkezik. 
SelmeczrŐl menve, miként említettem még Teplán túl is - egy da¬ 
rabig Augittrachyt van, s csak közel Szklenőhoz tapasztalunk változást, 
de e változás meglepő, mert másodkori réteges kőzetek következnek, 
melyek közül némelyek a triászhoz tartoznak, mig másokról biztosan 
csak azt tudjuk, hogy a triaszrétegek fölött foglalnak helyet, de kövü¬ 
letek hiányában megmondani nem lehet, hogy. még triasz-e vagy fiata¬ 
labb. Ezen kétséges képlet kristályos Mész vagy Dolomit, de rende¬ 
sen már kovasav által annyira elváltoztatva, hogy csak a összefüg¬ 
gés Mészszel jogosít fel azt ugyanazon képletnek tartani. 
Szklenó legnagyobb hegyeinek egyike a völgy jobb partján a Bu- 
kovecz *), ezt Pettko legnagyobbrészt Triaszmésznek s alárendelten Kvar- 
czitnak testi, míg Andrián a Triász-dolomitot szőkébb körre szorítja, s 
körülfogja (palaeozoos) Kvarczittal. 
: ) 331 bécsi öl épen úgy, mint a bal parton Belelnek felé a Pusztavár. 
