(54 
Amphibol lemezes szövetét s rostos lett s ezzel együtt az erős dich- 
roismus is megszűnt s csak akkora, mint a chloritos ásványoknál ta¬ 
pasztaljuk; legtöbbször azonban nincs Amphibolhoz kötve, hanem önálló 
kristály, tán Augit elváltozásából eredeti. Néha az anyag még elég 
ép arra, hogy sárgás-zöld színe, a bázisos és a főtengelyes átmetszet 
által kivehető alakja s végre a dichroismus hiánya alapján Augitnak 
mondjuk. Ezek aztán nemcsak a nagy egyénekben, de olykor mint 
mikrolithok is átváltoztak s így a chloritféle gyenge elsötétedési tüne¬ 
ményt egy nicol forgatásánál a zöldes rostos parányi szemek között is 
gyakran észre lehet venni. 
Még inkább Zöldkővé minősíti a Pyrit, mely néha magában, gyak¬ 
rabban azonban az egyes Magnetitszemekkel összefüggve, világosan, mint 
ezeknek utólagos elváltozása, jelenik meg. Helyenkint a Pyrit oly meny- 
nyiségben van, hogy egyszerit lencsével is felismerhető. A Magnetit 
gyéren és apró szemekben az egész kőzetben el van ugyan oszolva, de 
az Amphibol és a Biotit körül, ezek szélein s világosan ezekből utóla¬ 
gosan kiválva, gyakrabban és nagyobb szemekben jelenkezik. Mi 
oda mutat, hogy a kőzetben a metamorpli-képződés első stádiuma után 
egy másik következett be, melyben több Amphibol nemcsak hogy to¬ 
vább nem képződött, hanem elváltozásnak indult. Ezek mellett azonban 
oly Amphibol is van, mely belsejében igen ép, sőt egyeseknél néha még 
a kristály körvonalak is megmaradtak. 
A mikroskop alatt még Calcit, Apátit és Kvarcz látható. Ez utóbbi 
azonban oly finoman elosztott állapotban és a még megmaradott Mészsze- 
mekhez oly annyira hozzá nőve, hogy mechanikai úton elválasztani nem 
sikerült. A Kvarcz az eredeti üledékes anyag megmaradt keverékré¬ 
sze; arra a szabálytalan körvonal, valamint keresztezett nicolok alatt 
az igen élénk szintjáték biztosan reá vezetnek. 
Lángkisérletben a Földpát több esetben viselkedett úgy, mint Lab¬ 
radorig s ritkábban mint Andesin. Kálium-földpátot nem találtam. A 
Biotit a lángban a rendesnél több Nátriumot mutat s ezzel megegvező- 
leg a széleken kissé gömbölyödik. 
A typus e szerint B'otit-Amphiból-Labradorit-(Andesin-)Kvarcztrachyt. 
Azon vékony csiszolat, melyben a Mészből több vau, igen tinóm 
aggregátpolarizátiót mutat ott, hol a kőzet még leginkább Mész. 
Egy harmadik csiszolathoz olyan anyagot vettem, mely túlnyomókig 
Mészkőnek látszik s csak egy-két Amphibol árulta cl a rokonságot. 
Ebben a mikroskop is kitünteti azt, hogy Calcit sok és nagyobb te¬ 
rülettel van ; mind a mellett Plagioklas is gyakori, és olykor közvet¬ 
lenül a Calcit szomszédságában áll úgy, hogy semmi sem mutat arra. 
