65 
hogy a Calcit jött be infiltrátio által, bánéin hogy a Calcit eredeti 
anyag, s abból foglalás által lett a Plagioklas. Ugyanezen a csiszolaton 
többé-keyésbbé átlátszó, néha homályos halmazt képező pikkelyek van¬ 
nak, melyeket Kaolin (agyagos keverék-) részeknek tartok. Alakjok 
szabálytalan, színjátékok két nikol között homogén, helyenként élénkebb, 
más helyen elmosódott, a pikkelyek nagyságától s helyeződésétől függ. 
Az eredeti calcitos vagy dolomitos anyag s ezen kaolinos pikkelyek 
egymásra való hatásából látszik előállani itt a Földpát, amott meg a 
hosszúkás világos-sárgás (augitos?) elegyrész, mely tán az Amphiból 
létrejöttének is első stádiumát képezi. 
Az eredeti meszes elegyrészen kivfil vannak utólagos repedések is 
Calcittal kitöltve. 
Készítettem ezen helyről olyan Mészkőből is csúszdátokat, melyen 
puszta szemmel semmi trackytos elegyrész nem vehető ki. A csiszolat 
színe fehéres s keresztül nézve a homályosan áttetsző alapanyagban vi¬ 
lágosabb foltokat vehetünk ki. A homályos alapanyagról itt is azt tar¬ 
tom, hogy kaolinos pikkelyek rendetlen halmaza. 
A világosabb foltok között több olyan is van mely egy nicollal némi 
elsötétedést mutat; két nicollal azonban jobban kivehetni, hogy az átlátszó 
részben két különböző ásvány van: Calcit és gyakran ennek tömegében 
a periphei iából benyúló hosszas oszlopos kristályok, melyeken feltűnik 
a keresztirányú hasadás és kettős terminál-lap. Ezen hosszúkás ásvány nem 
dichroitos, de élénken polarizál s augitos jellemű. A Calcit sokfélekép mu¬ 
tatkozik, némely állásban csak sötét és világos; másszor gyengén liontá- 
lyosodik el. Olykor rovátkos és kissé Plagioklasra emlékeztet. Néha 
semmi szabályos körvonal sem látszik, másszor szemcsés szövet mutat¬ 
kozik, s az egyes szemeknél hexagonos átmetszet vehető ki. 
Hogy mi Calcit mi nem, legbiztosabban a sav dönti el. Azért is 
egy ilyen csiszolatót savba tettem, és 24 óra múlva kivéve, láttam, 
hogy a Calcit csak mintegy tizede lehet az egész anyagnak. A fehé¬ 
res augit-féle kristályrajt, meg az itt-ott Kvarcznak tartható igen élénk 
homogén színekben polarizáló szemeket most is ki lehetett venni. 
Hogy a Mészkő nem normál állapotban van, arra már az is mutat, 
hogy idomitásnál kalapácscsal néha tüzet ad; az üvegen karczolást 
idéz elő. Azonban egy darabját savba téve, erről még inkább meggyő¬ 
ződünk. Leöntve sósavval, eleinte hidegen is pezseg, de nem élénken. 
A vas által kissé festett oldat-csöpje platina-huzalon a lángba víve, ezt 
igen erősen Calciumra (5 fok) és határozottan Lithiumra (1 fok) festi. 
A festés megszűnte után a platina-huzalhoz tapadó fehér maradék Ko¬ 
balt oldattal a Magnesium kusveres színét adja. A mit hideg sav visz- 
5* 
