67 
lángot úgy szólván éppen nem festi sem magában, sem gypszszel, de 
könnyen megolvad zöldes-sárga iiveggyöngygyé. Hasadás észrevehető a 
főtengely hosszában. A fehér kaolinos rész üvegcsőben hevítve vizet bő¬ 
ven ad, de nehezen olvad, s az olvadást látszólag a sárgás ásvány hoz- 
zákeveredése eszközli. 
Ezen sárgás ásvány kiderített tulajdonságai, melyek alapján augit- 
féle anyagnak tartom, a következők: oszlopos alakja, ennek irá¬ 
nyában hasadása, de hasad néha keresztirányban is ; sav nem bántja, 
keménysége vagy 6; könnyen olvad gömbbé, és nem duzzad; alkálit 
nem tartalmaz; dichroismusa nincs, de élénk színekben polarizál. 
A Mészkőnek és másrészt a mindenki által Trachytnak tartott két 
tag között, hogy már van rokonság, a mikroskop és a lángkisérletek 
eléggé kiderítik, a nyomról-nyomra követhető fokozatos átmenetek pedig 
e rokonság kapcsát kétségtelenné teszik. Azt azonban tudjuk, hogy 
a Mészkő közvetlenül nem megy át valóságos Trachytba, hanem köz¬ 
bülső olyan silikátok is képződnek, melyek csak mint közvetítők lát¬ 
szanak szerepelni; másrészt a metamorph Trachytban is megmarad va¬ 
lami az eredeti kőzetből, s ezen esetben az részint a Calcit, részint a 
kaolinos pikkelyek, melyek itt praeexistált elegyrészek gyanánt tekin¬ 
tendők. *) 
Ezen u. n. Mészkő a vichnyei fővölgy jobb oldalán van s tart le 
a völgy fenékig, itt sem szűnik meg, a balon is találni, de azon neve¬ 
zetességgel, hogy itt a Mészkő-csoportban Nummulit tartalmú is van. 
Ezen egész Mészkő-csoport koráról, eddig tulajdonképen csali az van 
földerítve, hogy kétségtelenül felismert Trias palák és a Nummulit eme¬ 
lete között foglal helyet, de kövületet, az e két véglet közötti tömegben 
senki sem talált. 
A selmeczvidéki kőzetek metamorphismusának eszméjét újabb időben 
Judd úr emelte ki. 0 Skócziában a másodkon képletek tanulmányozása 
alkalmával a régi és újabb eruptív kőzetek viszonyainak kutatásába 
is bocsátkozván, azon következtetésre jött:**) hogy a brit arckipelagban 
*) L i p o 1 cl is azon nézetben van, hogy a Selmecz-vidéki Zöldkőben a Calcit 
gyakran eredeti elegyrész. Hasonló következtetésre jött Hauer Károly a vegytani 
vizsgálat alkalmával. Behrens a régi (leginkább norvegiai) Zöldkövek mikroskopi 
tanulmányozásánál szintén azon eredményre jutott, hogy van Calcit, mely nem infii 
trátió vagy utólagos vegybomlás terménye, hanem eredeti elegyrész. (N. Jahrb. fúr 
Min. Geol. u. Pál. 1871.) 
**) Mr. J. W. Judd. „On the Secondary Rocks of Scotlancl. Second Paper. On 
tbc Ancient Yolcanoes of the Highlands and the Relations of their Products to the 
Mesozoic Strata“ Quart. Journal of the geol. Society. 1874. London 
