88 
A diluvialtó Igló város völgy eben. 
l>r. Posewitz Tivadartól. 
(Előadatott ajan. 9-iki szakülésen.) 
(Egy térképpel és két ábrával.) 
A terület, melyen Igló városa fekszik, nagy sík völgy, melyet három 
oldalról halom, illetőleg hegylánc./, környez, s melynek csak felső vége 
nyílik szabadon. A völgynek nagyjában tojásdad alakja van, melynek 
hosszúsága 7, közép szélessége körülbelül 1 kilométernyi; kiterjedésének 
főiránya kelet-nyugoti. Legjobban áttekinthető az egész völgy a Lőcse 
felé vezető útról, az u. n. „Akasztófa“ hegyről, hóimét a nézőnek azon¬ 
nal szemébe ötlik az előtte emelkedő hatalmas hegylánc/., mely a völgy 
déli oldalának egész hosszában keletről nyugotnak húzódik; ezen ma¬ 
gaslatokat régi kristályos Palakőzetek alkotják-(nagyobbrészt Gneisz és 
Csillámpala), melyekre itt az üledékes képződmények, a devonkoruaknak 
tartott zöld palák, vörös Konglomerátok, a diaszkorbeli részben vö¬ 
rös, részben zöld Palák és Homokkövek s végre a sorozatnak legfiata¬ 
labb tagjai, triaszkori Mészkövek telepedtek. Ez utóbbiakat már tá¬ 
volról különböztetik meg meredekebb lejtőik a többi kőzetektől, melyek 
rendesen kevéssé meredek lejtőket alkotnak. 
Azonban a kőzetek ezen sorozata nincs meg mindenütt a völgy ha¬ 
tárán. A mészkövek p. o. sok helyen hiányoznak s völgyünknek csak 
felső részén, a, Kopanice-hegyen fordáinak elő nagy összefüggő tömegben; 
a Medveíő-hegyen, valamint a Teplicska felé néző hegyen már nincsenek. 
Egyes elszigetelt maradványok, u. m. a ,,Kő-alatt“ közelében, a vasúti 
bevágás felett, valamint a Kitterberg közép-magasságában e képlet előbbi 
á 1 tál á nosal>I > el tér j edésérő I tai i úskodnak. 
Ehhez a hegylánczhoz mindenütt eocán-rétegek simulnak: a Kitter- 
bergen Márgaagyaggal váltakozó linomszemű Konglomerátok, a „Kis- 
Mező- táján kövületeket dúsan tartalmazó Homokkövek; míg a völgy 
felső részében többnyire csak Agyagmárgapalák jönnek elő. 
Völgyünket ezen harmadkorú képletek közvetlenül veszik körül; 
ezek képezik a völgy fenekét, és innét kezdve szakadatlan vonulatban 
