86 
Hogy az iglói völgyet hajdan tó borította, azt a völgyben minde¬ 
nütt szétszórtan fekvő s a szomszéd hegyekről eredő hömpölyök is bi¬ 
zonyítják, melyek csakis a víz által hordatkattak ide, mint azt a jelen¬ 
legi folyóvizeknél is látjuk. A tavak nagy része azonban nem más, mint 
helyileg szélesre terjedt folyómeder. így van az a mi esetünkben is. 
A hömpölyök mindig a termőföld alatt találtatnak. Alattuk rendesen 
a harmadkori agyagmárgapálák jönnek elő, melyeknek csapása KNy, 
dülésök pedig északi. Ha pontosabban vizsgáljuk a hömpölyök elterje¬ 
dését, szép feltárásukat találjuk mindenütt ott, hol a vizek partjaikat alá¬ 
ásván, meredek partfalakat idéznek elő; továbbá a vasúti átmetszetek- 
ben és az utak szélén. A Hernád mentében a városon felül, a kohók 
közelében, a termőföld alatt fehér Mészkőhömpölyöket találunk, melyek 
az Agyagmárgapalára települtek. Nem mesze a Lőcsé felé vezető bál¬ 
jánál, a Wenigbach melletti meredek partfalban már messziről tűnnek 
fel a fehér mészkőhömpölyök, melyeknek mása a város alatt lévő vas¬ 
úti őrház közelében jön elő, hol a több méternyi magasságú falban szin¬ 
tén fehér mész liömpölyöket pillantunk meg. 
A völgy déli oldalán szintén több helyen találkozunk hömpölvök- 
kel, jelesen a „Kő alatt."-i fürdőtől Cseplicskára vezető út bemetszetében. 
De itt a fehér hömpölyök már csak gyéren jönnek elő és helyüket vö¬ 
rös színűek foglalják el, melyeknek közelebbi megvizsgálásából kitűnik, 
hogy azon kőzetektől származnak, melyek a völgy déli oldalán fekvő 
hegyeket alkotják, t. i. a vöröses s részben zöldes diasz-homokkövekből 
és a vörös Konglomerátokból. Tisztán csak ezen vörös kömpölyökkel 
találkozunk a Ilernád mellett fekvő ..LausbaehL-en, továbbá a Rosen- 
kranz kápolna alatt a rézhámor felé vezető út bevágásában, valamint a 
két Thonseifchen patakocska egyesülésének közelében, hol azonban már 
fehér Mészkövekkel vannak keveredve és végre csekély magasságban a 
téglavető mellett is. 
A völgy egész hosszában észlelhetjük tehát a hömpölyök elterjedé¬ 
sét; alattuk mindig az Agyagmárgapala, felettük a termőföld' van. A 
városi téglavető környékén azonban a hömpölyök helyett nagyobb agyag- 
lerakódással találkozunk, mely iparilag értékesítetik. Kövületeket tud¬ 
tommal még nem találtak bennük. A fekűt itt is, úgy mint a höm- 
pölyöknél, Agyagmárgapala képezi, a mit a kis Thonseifchen partján 
szépen észlelhetni. Ezen agyaglerakodást völgyünkben a hömpölyöknek 
megfelelő faciesnek tekinthetjük. 
Nem lesz érdektelen a hömpölyök és az agyaglerakodások közti vi¬ 
szonyt, valamint a fehér és a veres hömpölyök elosztását is megfigyelni, 
