mert völgyünk előbbi viszonyait illetőleg, ezek fontos íelvilágositást 
nyújtanak. 
A mészkőhömpölyökkel ugyanis már a völgy felső részében, nem 
messze a Hernádnak völgyünkbe való belépténél találkozunk, és ugyan¬ 
azokat a völgy egész északi oldalán, a folyó jobb oldalán pedig a tégla¬ 
vetőig követhetjük; a vörös bömpölyök ellenben csakis a völgy jobb 
oldalán és itt is kizárólag csak a téglavető és a „Kő alatti“ fürdő mellett 
Csépiicskára vezető út közt foglalt téren jönnek elő. A terület szélső 
pontjain már fehér mészkövekkel vannak keveredve. 
Az elterjedésnek ezen módja könnyen megérthető, ha a térképre 
tekintünk. Az ókori tónak valószinűleg két fővizfolyása volt, melyeknek 
a mostani Hernád és a Taubnitz felelnek meg. Ez utóbbi a veres ho¬ 
mokkő és konglomerát alkotta begyekből ered; mészkő e vidéken majd¬ 
nem egészen hiányzik; a Taubnitz ennélfogva csak vörös hömpölyöket 
hordhatott a tóba, melyeket torkolata közelében szétszórt. A felső viz 
ellenben majdnem tisztán Mészkőből álló hegységből jő: ez tehát csak 
fehér mészkőhömpölyöket hozhatott és rakhatott le főfolyása irányúnak 
megfelelően a tó egész hosszában. 
Hogy a mészhömpölyök által elfoglalt terület nagyobb, mint a vörös 
liömpölyöké, ez úgy magyarázható, hogy a Hernádnak megfelelő régi 
viz szintén, úgy mint most, hatalmasabb volt, mint a Taubnitz irányá¬ 
ban folyó patak, tehát sokkal több hömpölyt is hordhatott a tóba. A 
vörös bömpölyök lerakodása szintén bizonyítja, hogy a tó létezése¬ 
kor a vizek ugyanazon irányban folytak, mint most, t.. i. hogy a 
Taubnitznak az ókorban megfelelő viz a tóba való ömlése után a tó 
alsó része felé irányódott áramlatot szült. A vörös bömpölyök nem 
kúpalakban terjednek el a hajdani torkolat körül, a mint szükségképen 
történt volna, ha a folyás iránya a tóba való szakadás után is egyenes 
leit volna, hanem elterjedésük a völgy alsó részébe hosszan nyúlik le, 
majdnem egészen a völgy alsó végéig, mi a mellett bizonyít, hogy a 
viz áramlata erre irányult. Hogy az agyaglerakodások épen a völgy 
felső részének jobb oldalán képződtek, ennek oka az lehet, hogy a tó 
ezen része a főáramlatok irányától alkalmasint félre esett: itt tehát a 
viz sokkal lasabban folyt és a benne lebegő finom agyagrészecskéknek 
időt és alkalmat adott, hogy letelepedjenek, holott a tó közepében az 
erősebb áramlat által elsodortattak. 
Egy másik érv, mely a mellett szól, hogy a völgyet a mostani kor¬ 
szakot megelőző diluvium idejében tó födte legyen, a völgy fenekének 
feltűnő síkságában keresendő, mely csakis vizlepel alatt képződhedett • 
ugyanezt találjuk mindazon kiszáradt tavakban, melyek nem egyebek, 
