itt a patak által vájt mélyedés közvetlenül a Blaumond-hegy tövéhez 
símül. *) 
Ha a vizek által vájt mélyedéseket betöltőiteknek képzeljük, az 
iglói völgy, mint szakadatlan síkság tűnnék fel: ez volna a régi tó 
feneke. 
Tekintsük közelebbről ama változásokat, melyeket a folyó vizek a 
kiszáradt tó fenekében okoztak. 
A Hernád, a mint említettük, a síkságba bevájt széles csatornában 
folyik az iglói völgyön keresztül, a smizsányi kohótól a Kő alatt-i für¬ 
dőig; feltűnő, hogy a völgy felső részében a folyó mindig a csatorna 
bal partját követi, melynek tövét szüntelenül mossa, s így meredek part¬ 
falakat idéz elő. A város mellett azonban a csatorna jobb oldalára csap 
át, s ezentúl a jobb part alján folytatja útját. 
A Wenigbach mentében sokkal csekélyebbek a változások, mivel a 
patak is sokkal csekélyebb, mint a Hernád. A mint említettük, a patak 
bal partján, a Blaumond tövén, a diluvial lerakódások már mind elmo¬ 
sattak; jobb partján majd meredek partfalak magaslanak, majd gyenge 
lejtéssel száll alá a Diluvinm a vízig. 
A Tanbnitzről is hasonló viszonyokat lehetne felemlíteni. Mi pedig 
a Thonseifchent illeti, ez a vizecske kezdetben körülbelül a két ág egye¬ 
süléséig, a harmadkori Agyagmárgapalába vájta medrét, ezen alul a di- 
luviumban folyik és végre a Hernád alluviumába lép át. 
Azon érdekes kérdésre, hogyan keletkezett az iglói völgy, és miért 
alakult az régente tóvá, a következőben találjuk a feleletet. 
Tartsuk szem előtt, hogy a tó, melyről szólunk, nem egyéb, mint a 
folyómedernek helyi kiszélesedése, melynek képződése egyenesen a fo¬ 
lyóvíz mechanikai erejére vezetendő vissza, s így a talaj minőségével, 
tömöttebb vagy lazább szerkezetével áll arányban. Vidékünkön találtunk 
Mészkövet, Homokkövet, finomszemű Konglomerátot és Agyagmárgapalát, 
mint diluvinm előtti képleteket. 
Már magában világos, hogy a folyó viz a tömör Mészkövet nem 
támadhatja meg oly mértékben, mint a laza Agyagmárgapalát; közben 
áll e tekintetben a Homokkő és a Konglomerát. 
Völgyünk fölött a Hernád vize hatalmas Mészkő-hegységen folyik 
keresztül; tevékenysége itt csak abban állhatott, hogy szűk és mély 
*) Valószínű, hogy e helyen, úgy mint a téglavető tájékán, nagyobbára csak 
agyaglerakodások képezték a diluviumot, melyek ezen, a főáramlattól messzebb eső 
vidéken a csendesebb vízben jöttek létre s lazább szerkezetüknél fogva később a 
vízfolyás romboló erejének annál könnyebben engedvén, végkép elsodortattak úgy, 
hogy még az alattuk lévő Agyagmárgapala is részben megtámadtatok, 
