94 
Chlór, kénsav, kovasav, szénsav nyomokban sem volt kimutatható. 
Muek szerint ezen eredmény megfelel 15 CaO, 15 ü. 2 0 3 , 13 IEO nak. Az 
ásvány közel áll a Borocalcitlioz. Hasonlít hófehér, tinóm kristályos 
márványhoz. Előfordulási körülményei: a hulnus alatt kávébarna agyag, 
palás és hasítható, mint a fedőpala; ezen agyaggal meszesebb pala vál¬ 
takozik, melyre szürke sávos gypsz jő, 10 m.-nél vastagabb. Ezen 
gypszben fordul elő legömbölyített csomókban, de tömzsökben is az új 
ásvány. 
25. Sipylit. ( Mailét . Am. Journ. XIV. Nro 38. p. 397) Kristályos 
részletekben Allanit vagy Maguetiton ülve fordul elő és csak tökéletlen 
kristálylapokkal bír. Törése kagylós, kemény 6. fajs. 4'887- -4.892. 
Barnás-fekete, szálkákban vörösbarna, karcza világos czimetbarna: zsir- 
fényíí, félig fémfényű. Forrasztócsőben pattogzik. erősen izzik, de nem 
olvad. Főzött tömény kénsavban felolvad. Az elemzést W. G. Broun 
vitte véghez a lehető legnagyobb pontossággal: 
Niobsav...| ÁQ .nr. 
m ..i 48 bb 
Wolfrámsav. 0'16 
Ónsav . 0*08 
Zirkonföld 
Erbiumföld 
Vttri unitöld 
Ceroxyd . 
Lanthanoxyd 
Didymoxyd 
Uranoxydul 
Vasoxydul 
Beryllföld 
Magnezia 
MésztÖld . 
Nátrium . 
Kálium 
Yiz . . 
2 09 
j 27-94 
1- 37 
3- 92 
4- 06 
3-47 
2 04 
0-62 
0*05 
2 - 61 
0T6 
0-06 
3.19 
100-48 
Nevét Niobe egyik gyermekétől Sipylustól nyerte. Lelőhelye a Triar- 
liegy észak-nyugoti lejtője Amherst grófság Virginiában. Külsejére nézve 
a Grönlandi Fergusonithoz és az Arendáli Euxenithez basonló. 
26. Atojyit. (A. K. Nordenskiüld. Verh. d. geolog. Ver. in Stockholm. 
Bd. 111. Nro 12. p. 376—384). Szabályos oktaéderekben, alárendelt 
hexaeder és rbombtizenkettőssel, valamint a deltoidhuszonnégyes és a 
