0( i 
VEGYESEK. 
A tel érek képződéséhez. A telérekben lerakódott erezek keletkezését 
uiég mindig rejtély födi. Arról ugyan meggyőződtünk, hogy a telérek, melyek kris¬ 
tályos és üledékes kőzeteken egyaránt keresztülhatnak, egyszerűen oly hasadékok- 
nak tekintendők, melyek később beállott folyamatok által különféle ásványanyagokkal 
s nevezetesen nehéz fémek kén-, arzén-, antimon-vagy egyéb vegyíileteivel kitöltet¬ 
tek; de minőknek képzeljük hát ezeket a folyamatokat? hol keressük a nehéz fé¬ 
mek forrásait? Csak két lehetőség van : vagy, hogy a föld hozzáférhetetlen mélyé¬ 
ben rejlik a nehéz fémek nagy mennyisége, melynek parányi részei gőz- vagy ol¬ 
datalakban hozatnak fel a földkéreg liasadékaiba, vagy pedig, hogy a földkérget al¬ 
kotó kőzetek, s így mindenek előtt a kristályos tömegkőzetek vcgyalkatában a 
a nehéz fémek is szerepelnek, . de oly finom szétoszlásban, hogy a vas kivételé¬ 
vel, figyelmünket rendesen kikerülik. ~Ha az első nézetet követve vulkáni folyama¬ 
tokról szólhatunk, ahhoz a második esetben neptuni teliér kitöltést vészünk fel, mert 
ekkor az érczeknek repedésekben való concentrálása nyilván csak a mellékkőzetben 
nedves utón beállott yegybömlási folyamatoknak és az oldatok tovaszivárgásának 
köszönhető, és Így az ércztelérek, geológiai tekintetben, egyenértékűek volnának a 
mészkövekben és dolomitokban gyakran fellépő calciterekkel. Azonban egyik eshető¬ 
ség nem zárja ki a másikat. 
Mig a telérképződés vulkáni elmélete, eltekintve más phisikai és földtani érve¬ 
lésektől, a vulkáni tűzhelyeken több Ízben észlelt fémsublimatiókra hivatkozhatik, 
addig a neptuni nézetnek támogatása több bajjal jár, és még maga Bischof, a phisi¬ 
kai és chemicai földtan híres szerzője is csak mint igen valószínű, de semmikép sem 
bebizonyított tételt mondja ki, hogy a kénes érczek fémjei- eredetileg mint silicátok 
voltak meg a mellékkőzet ásványaiban. 
Ennélfogva fontos haladásnak tekinthetjük Sandberger újabb vegytani vizsgála¬ 
tainak eredményeit, melyek Bischof ama tételének bebizonyítására czéloznak. 0 
ugyanis a rajnamelléki s schwarczwaldi érezvidékek kristályos kőzeteit vizsgálván, 
a telérfémek forrását kiderítendő, ezen kőzetek némely Silicat-asvanyait, u. m. az 
Olivint, Augitot, Amphibolt és Biotitot gondos vegyelemzés alá fogta, s csakugyan 
sikerült neki ezen ásványok hasisai közt a nehéz fémek egész sorát kimutatni. így 
p. o. a rajnavidéki Palaeopikrit Olivinje Nikéit, Oobaltot, Kezet és Bismutot tartal¬ 
maz, és e kőzetek telérei bővelkednek is nikeltartalmú érczekben. Hasonló ered¬ 
ményre vezettek az Amphiból, az Angit s főleg a Biotit vegyclemzései, mely utóbbi¬ 
ban ezüstöt és ólmot is lehetett kimutatni. 
E fölötte fáradalmas s bonyolódott vizsgálatok folytatásától s szélesebb geoló¬ 
giai alkalmaztatásától még számos érdekes eredményt várhatunk, és már most is 
nagy köszönettel tartozunk az érdemes kutatónak azért, hogy a nehéz fémeknek 
geológiai állására uj világot vetve az „oldallagos kiválás" (Latcralsecrctio) elméletének 
