104 
rint meggyőződésem szerint arra, hogy a külső észleletekből egy rend¬ 
szeres egészet alakíthassunk, ezen altárna lényegesen kiegészítő és 
egybef'orrasztó adatokat képes szolgáltatni. 
Péch úr miniszteri tanácsos és a bányakerület igazgatója társasá¬ 
gában bejártam jelentékeny részét, úgy a nyugoti mint a keleti mive- 
letnek s anyagot gyiijtvén annak tanulmányozására és ugyanegyiitt 
geológiai előjövetelére egyesítve leszek figyelemmel. 
A) Hodrusbányai vagy nyugoti rész. 
Hodrusbányán legelőbb is Cseh Lajos intéző úr által összehozott 
kőzetgyiijteményt néztem meg, mely ott a hivatalos helyiségben van 
felállítva. Vagy 2000 példányt hozott össze nagy szorgalommal és 
ügyességgel. Ezen gyűjtemény egy maga szolgáltathat a vidék tanul¬ 
mányozására bő anyagot, mert egy külön része a felszín, más a felszín 
alatti előjövetre vonatkozik. Egyes vájvégek keresztmetszete rajzban 
is van mellékelve. Különösen azon részről igyekeztem előleges tájéko¬ 
zást szerezni, mely a II. József-altárna itteni részére vonatkozik. 
Beereszkedtünk a Lill-aknán, s vagy 96 ölnyi függélyes távban 
jutottunk a 11-ik József-altárna szintjére; innét keleti irányban indul¬ 
tunk a Zipser-akna felé s onnét a vágvégig. Ezen bejárt hosszaság 
1737 méter s az összes hosszaságnak vagy V 8 -át teszi. A kőzetekről is 
ezen sorban szólok. 
Syenit. A Lili és Zipser akna között uralkodólag jön elő az úgy¬ 
nevezett Syenit. Ezen kőzet a Hodrusvölgynek általában oly jellemző 
sajátsága, hogy annak leírásába már ennélfogva is részletesen kell bo¬ 
csátkoznom. Három szempontból vizsgálom: makroskoposan, a lángki- 
sérletben és a mikroskop alatt. 
a) Syenit makroskoposan. A túlnyomó világos szinü elegy¬ 
részeken ki vű 1 ezen nagyszemű kőzetben sötétek is vannak s ezek a 
szín és a nagyobb fény által jobban feltűnő Ampliibol és Biotit. Az 
Ampbibol feketés-zöld, hosszúkás, krystályos körvonalai ritkán ve¬ 
hetők ki; ellenben hasadási lapjai s ezek nagyobb fénye és ridegebb 
kinézése szembeszökők. Ezen hasadási lapokon ugyanegyiitt azt venni 
észre, hogy a szövet a levelesből nem ritkán a rostosba mutat átmene¬ 
tet. Az Ampbibol nem mondható ennélfogva egészen normál állapotúnak. 
A Biotit kevésbbé tűnik fel, részint mert gyakran az Ampbibol egyé¬ 
nekkel keveredve képezi a fekete elegyrészt és ekkor határozottan alá¬ 
rendelt szerepet játszik, részint mivel színe és fénye csaknem olyan, 
mint az Amphibolé, de pontosabban tekintve a hexagonos sima táblái- 
