105 
val és ezeken nem mutatkozó hasadást vonalak által az Amphiboltól 
megkülönböztethető. Mennyisége lieíyenkint kevesebb mint az Amphi- 
bolé ; de egyben megegyezik, hogy szintén nincs normál állapotban: a 
levelek elvesztették a rugósságot, késsel meghajtva törnek. Néha egész 
kis oszlopokat képez a Bitotit a kőzet törlapján. *) 
A világosak színre nézve háromfélék: van fehér, szürke és húsveres. 
A fehérnél legtöbbször kiveszszük az ikerrovátkosságot és a legnagyobb 
fényt, mi arra mutat, hogy a Plagioklas a legépebb elegyrész. A szürke 
az uralkodó, ez is gyakran Plagioklas, de nem oly ép mint a fehér, 
és aztán összefügg olyan szürke ásványnyal, melyen semmi hasadási 
vonal, semmi kristály körvonal sincs, hanem a mely Kvarcznak néz ki; 
ez mindig csak a krystályodott elegyrészek által fenmaradott helyet 
foglalja el. Van végre gyérebben világos húsveres elegyrész síma hasa¬ 
dási lapokkal, ez Ortkoklas, a nélkül azonban, hogy az Ortkoklas csak 
húsveres színnel jönne elő, olykor az is szürke és a Kvarczhoz van 
úgy tapadva, mint a Plagioklas. 
Gyéren Pyrit is mutatkozik. 
Van a Józset-altárnán ezen nagyszemű u. n. Syenitben aprószemű is, mint 
zárvány. Ezen zárványról azonban megjegyzendő, hogy szélei gömbö¬ 
lyűk és a folytonosság legkevesebbé sincs a határon megszakadva, a 
különbség az által tűnik fel, hogy a bezáró kőzetnél az érintkezés ha¬ 
tárán a Földpátok számra és nagyságra a túlnyomók, s a kisszerűiméi 
ellenkezőleg a fekete elegyrészek számban és kicsinységben tesznek túl 
a fehéreken; a zárvány közepe felé azonban az Amphibol és gyakran 
a Földpátok akkorára nőnek, mint a bezáróban, úgy hogy egyes foltjai 
a zárványnak úgy néznek ki, mintha az aprószemű u. n. syenitzár- 
ványban a nagyszemű-féleség szintén zárványul volna meg. A kisszemű 
zárványban nagyra nőtt Földpát mindig a Plagioklas és pedig igen üde 
kinézéssel. Olykor húsveres apró szemű erek húzódnak keresztül ezen 
kőzeten, és ha az öregszemű-féleségben az apró szeműből zárvány van, 
ezen ér mind a kettőt keresztül szeli, tehát későbbi eredésit. 
Tömöttsége 2. 68 —2. 7t . 
b) S y e n i t a lángki sér let be n. Durva porrá széttörve kiszed¬ 
hetni a nevezett elegyrészeket s különösen a Kvdrcz jelenlétéről liatáro- 
*■) Ezen alárendeítobb fellépésének tulajdonítandó, hogy a geologok néha em¬ 
lítést se tesznek róla. így b. Andiién csak ezt mondja: „Besteht aus rüthtlichem 
Oi'tlioklas, griiniichem und weisslichem Oligoldas und Ilornblende .... dér Hodri- 
tsclier ist grobkörnig • dér Schüttrisberger vorzugsweise feinköruig, und enthiilt mehr 
Amphibol.“ Jahrb. dér geol. Reichsanstalt 1866. p. 364. 
8 
