109 
Orthoklas, <le ennek belsejében is vannak hosszúkás foltok, melyek 
Kvarczként polarizálnak, úgy hogy ebből az vonható ki, hogy Kvarcz 
volt az eredeti anyag s abban képződött ki a bázisok odaférkőzése 
folytán a Földpát. 
A Földpátoknál zárványul Biotit s néha Amphibol is mutatkozik, s 
ritkán Magnetit. 
Az említett kristályos elegyrészeken kívül van a vékony csíszolato- 
kon többször egyes olyan folt, melyen aggregát-polarizátio látszik. Igen 
apró és szabálytalan szemekből áll, mintha praeexistált volna, melyben 
az átkristályodás még nem ment véghez. 
Ezen foltoknak semmi meghatározott összes alakja nincs, azok a 
kristályodott elegyrészek. között megmaradott helyeket töltik ki és már 
csekély (15-szörös) nagyitásnál is jól kivehetők a csiszolatokon. 
A savba tett csiszolaton a Kvarczon és az Orthoklason kívül a leg- 
több Plagioklas is épen maradt, némelyiknél mintha kivehető volna a 
megtámadás, valamint látszólag az aprószemű interpositiók is szenved¬ 
tek valamint. Kocsonyaképződésnek látható nyoma nincs. A megtáma¬ 
dott részek a Földpátoknál nem az egész egyénre, hanem annak egyes 
részeire s néha kivehetőleg egyes lemezeire vonatkoznak Ugyanezen 
megtámadás a csiszolatokon étetés nélkül is kivehető. 
A II. József altárnán igen ép állapotú Syenitnek nevezett kőzet 
jön elő és annak nevezik azt különösen akkor, ha a Biotit és Amphi- 
bolt levonva, a kőzet többi része szürkés-fehéres, a Földpát és a Kvarcz 
pedig fényesek. Ezen állapot azonban nem állandó, alig észre vehetőleg 
oda változik e kőzet, hogy az Amphibol és Biotit maradván, vagy fé¬ 
nyükben csak keveset vesztvén, az alapanyag színe zöldes-szürke lesz, 
s noha egyes Földpát és Kvarcz most is fénylik, de egészben véve cse¬ 
kélyebb fokban. Ezen kinézéssel (Lipold nyomán) a kőzet Bachnak 
mondatik. Az elváltozás azonban itt sem ismer még határt, elveszti a 
Ka •arcz fényét annyira, hogy sem szabad szemmel, sem egyszerű nagyi¬ 
tóval ki nem vehető, az Amphibol s Biotit pedig csaknem végkép el¬ 
pusztulnak, míg a kőzet uralkodó színe sötétebb zöldes-szürke, melyből 
egyes fehér, néha kissé fénylő Földpátok vannak kiválva. Ezen féleség 
Zöldkőnek neveztetik. 
Az altárnán haladva feltűnőbb zárvány gyanánt Csillámpalának ne¬ 
vezett kőzet két különböző helyen jön elő (80,). Nagyából vizsgálva 
zöldes csuszamlási görbe lapok látszanak rajta, a szövet azonban palás. 
Csillám nem ismerhető fel, míg a Kvarcz néha egyes vékony réteget 
egy maga képezve, kivehető. Az üveget erősen karczolja. Savval le- 
