110 
öntve a kézi példány felületének legnagyobb részén nem következik be 
pezsgés. Némely helyen azonban élénken pezseg, s e helyek után Ítélve 
a szénsavas mész hol egyes vékony eret, hol egyes kis fészket képez. 
Vékony csiszolatán háromféle anyag tűnik ki: uralkodik a Kvarcz 
kisebb-nagyobb szemekben. E szemek között húzódik a zöldes chlorit- 
féle ásvány egészen azon kinézéssel, mint az ép Syenitben az átválto¬ 
zott Biotit, úgy hogy bízvást feltehetni, hogy ezen kőzet Csillámpala 
volt, melyben a Biotit chlorit-féle ásvánnyá mind átváltozott. A vona- 
los helyezkedés is erre mutat: a kőzet most helyesebben chloritos 
Kvarczpalának nevezhető. Ott hol a chlorit-féle ásvány van elhelyezve, 
kettős nicollal feltűnő aggregát-polarizátiót találni, miből egy rész a ros¬ 
tos s néha sugaros chloritos ásványt illeti meg, de azonkívül látni néha 
hosszabb vonalokban calcit-féle viselkedésű anyagot is. Az aggregát- 
polarizatioval biró rész a kvarczit-szemek között húzódik és hol ter¬ 
jedtebb, hol csak keskeny keretet képez a kvarczit-szemek között. Ér¬ 
dekesen kimutatja az utat, melyet az anyag uj associátiok létrehozására 
megtett. 
A Lill-aknától valamint nyugatra a Lipót-akna felé, sőt még azon 
túl is tart a Syenit a Cseh úrnál látott példányok szerint, úgy arról is 
meggyőződtem, hogy ugyanezen minőségű kőzet kisebb-nagyobb módo¬ 
sulatokkal keletre szintén meg van a Zipser-aknáig, sőt ettől keletre 
Amália-akna felé vagy 150 ölre csaknem normál állapotban követhető. 
A Zipser-aknától keletre vagy 640 méter távolságban a 4-ik kité¬ 
rőben a Syenit-féle világosabb kőzetben, mintha valami sötétebb erup- 
tiv-tömeg jönne elő (81 2 ). Reá tekintve az ember indíttatva látja ma 
gát valami fiatalabb, bázisosabb vulkáni kőzet fellépésének tulajdonítani. 
Sötétszürke fénytelen alap-anyagból fehér Földpát van kiválva, mely¬ 
nek néha még csekély fénye van, sőt olyat sem nélkülözünk, melyen 
az iker-vonalak jól kivehetők; másszor a fényen kívül még a lemezes 
szövet, sőt határozott körvonalok is hiányzanak. Jól nézve egyszerű len¬ 
csével még Biotit-romok vehetők ki; Kvarcz nem. Ezen sötétebb kőzet 
helyenként világosabb szürke szintén fénytelen alap-anyagúba megy át, 
hol fokozatosan észrevétlenül, hol határozott repedési vonalak közbe¬ 
jöttével, melyeket egy idegen sárgás s kissé fénylő ásvány tölt ki. 
Makroskoposau tovább hatolni nem sikerül. 
Adjuk ehez a petrograpliiai részletesebb tanulmány következő ered¬ 
ményeit. A lángkisérletben a Földpát kétfélének bizonyult be: a Plagiok- 
las túlnyomólag Andesin, de van Labradorit viselkedésű is, mig más¬ 
részt gyéren Káliumföldpátot is találtam. A sárga utólagos képződésíí 
anyag a lángkisérletben az Epidot igen jellemző viselkedését mutatta; 
