111 
t. i. a lángba értetve azonnal duzzad és fekete lesz; csaknem üres sa¬ 
lakos fénytelen gömbbé változik át, mely aztán igy marad az olvasz¬ 
tásban is.*) Ezen Epidottal még azt a kisérletet is tettem, hogy savval 
leöntöttem, s azt rajta hagytam, de fényét nem vesztette el. Üvegcső¬ 
ben hevítve látható mennyiségű vizet nem adott. Az Epidot néhol ereket 
képez, melyek vastagsága 3 — 4 cm. Szövete vastagon rostos, a rostok 
rendesen a repedés falaira függélyesek, olykor kevéssé sugarasak. Színe 
zöldes-sárga; fénye tiveg-gyanta fény. Az epidot-ér olykor vállap gya¬ 
nánt lép föl a normál Syenit és ezen sötétszürke változata között. Más 
alkalommal úgy van helyeződve, mintha Földpátot helyettesítene. Sav¬ 
val leöntve a kőzetet egészben, az ott, hol színe sötét, nem pezseg; el¬ 
lenben a repedések vonalán csaknem kivétel nélkül pezseg s ekkor azt 
lehet kivenni, hogy némely ér egészen Calcitból áll, mig más Calcitból 
és Epidotból. Ilyen vegyes anyagú értölteléket külön választva is tet¬ 
tem föleresztett sósavba. Pezsgett hidegen; a pezsgés megszűnte után 
az oldatot leöntöttem s uj savat öntöttem reá, mi már nem idézett elő 
pezsgést hidegen, tehát melegítettem. így csekély pezsgés még volt ta¬ 
pasztalható s az oldat a lángkisérletben kimutatott Ca (3), Na (3), és 
K (2). Tehát valami Labradorit-féle Földpát is lehetett megtámadva. 
Mih-oskop alatt. A vékony csiszolat (82j) egészben véve világos szen¬ 
nyeszöld , átlátszósága nem nagy, de mégis akkora, hogy írást mögötte 
olvasni lehet. Egyes foltokban átlátszóbb -s ezek legnagyobbrészt Földpát 
körvonalnak. Vagy 15-szörös nagyításnál keresztülnézve látni apró nem¬ 
átlátszó szemeket, melyek közül némelyek világosabbak, mások feketék. 
Ez utóbbiak ércz-mikrolithek néha csoportonkint egyes fészekben, leg¬ 
többször a calcit-erekben elhintve. A nem egészen sötétek egyenlete¬ 
sebben vannak eloszolva. Nagyobb nagyításnál (100-szoros körül) ugyan¬ 
ezek közönséges fényben mint opák tárgy nézve, fehér szabálytalan 
alakú nem átlátszó anyag gyanánt veszik ki magukat s kaolinos pik¬ 
kel y-1 >amatnak tarthatók. Biotit-romok jól kivehetők: az egykori osz¬ 
lop területén két ásvány képződött: egyik világos fűzőid, rostos, dichro- 
matos, az alsó nicol forgatásnál sárgás és zöldes lesz. Ez mindenben olyan 
viselkedést mutat mint a chloritos ásvány a lill-aknai Syenitnél (797). 
A másik sárgás szemcsés; dichroismusa gyenge. Ez Epidot lehet; abból 
azonban akkora darabot, melylyel olvasztási kisérletet tehettem volna, 
nem sikerült kapni. A Földpátok is mind homályosak, a nagyobbakon 
tisztán kivenni, hogy granulatioban vannak, s ennek egyik eredménye 
olykor kivehetőleg Epidot. Kvarcz nem látható, ha volt, az is a granu- 
*) Egészen igy viselkedik a sulzbachi és daupliiné-i Epidut is. 
