112 
latio stádiumába jutott. Annyi bizonyos, hogy a világosszürke zöldkő 
részlegekben, melyek a sötét féleséggel észre nem vehető fokban ké¬ 
peznek átmenetet, Kvarcz már látszik. A Calcit részint szemekben, ré¬ 
szint mint ér és ilyenkor a vele összefonódva futó Epidot a mikroskop 
alatt is jól kivehetők; valamint a Pyrit egyes nagyobb szemekben. Né¬ 
mely oly terület alakja után, melyen most Chlorit- és Epidot-féle anyag 
tanyáz, mintha Amphibol-romra lehetne következtetni, de legtöbbször 
Földpát lehetett. 
Még nagyobb (220-ros) nagyításnál az elpusztult ásványok vilá¬ 
gosabb területén négyféle anyag foglal helyet: Calcit túlnyomólag és 
kaolinos pikkelyek alárendelten, mint némileg azon anyagok, melyek 
rovására főleg képződik a finoman sugaros zöld Chlorit és a durván 
száras sárgás Epidot, melyből olykor a chloritos sugarok kiindulnak. 
Az alap-anyag is granulátiot árul el : egy színtelen magmában zöld 
krystallitok vannak kiválva, de sugaras szövet nélkül. 
Általában a nagyobb krystályok helyén is van olyan zöld anyag, 
mely nem bir a chloritos szerkezettel, hanem egyöntetű lemezeket ké¬ 
pez, melyek két nieol között isotropok. Az alap-anyag zöld kiválásai 
pedig legnagyobbrészt ilyenből látszanak állni. Kérdés, hogy mi lehet. 
A makroskopos ásványokra gondolva a Pleonast jutott eszembe, mely¬ 
ről tudva van, hogy csiszolatban zöld színnel átlátszó. Balás Pál bánya¬ 
mérnök és szenvedélyes ásványgyüjtő az ötvenes évek elején Hodrus- 
bányán alul a fővölgytől délnek betérő Kohutova mellékvölgyben Syenit- 
tel határos Fassait-kőzetet fedezett fel, melylyel együtt Pleonast is jön 
elő fekete borsónyi sőt olykor nagyobb krystályokban. A Pleonast 
krystályból készített csiszolat sötétzöld színnel átlátszó; de a makros- 
koposan fekete Pleonastnak fekete folytatása is látszik a Fassaitban, 
és különféle irányban készített csiszolatok meggyőztek arról, hogy a 
Pleonast finom osztató állapotban igen gyakori ásvány, és hogy erős 
festési képességénél fogva a legkisebb nyom elegendő arra, hogy épen 
azt a zöld szint idézze elő, mely a selmeczi Zöldköveknek sajátja. Só¬ 
sav megtámadja ugyan ezt a zöld ásványt is, az oldat zöld lesz, de 
nem oly hamar bontja fel mint a chloritos ásványt. Midőn tiszta, akkor 
átlátszó szabálytalan pikkelyeket látszik képezni, de néha nem átlátszó, 
hanem keveréke Pleonastnak Kaolinnal. Főismejele, hogy nem suga¬ 
ros és isotrop. Lángban magában nem olvad, fekete színét megtartja, 
s a lángot nem festi; a Falsait a hol tisztán van, gömbbé olvad, de 
ott, hol Pleonasttal van keveredve, nehezen. Képződéséhez látszólag a 
Magnetit járul leglényegesebben. Többször észleltem, hogy abból indul 
meg; más anyag a calcium-magnesium-carbonát, és a Kaolin. A hol a 
