zöld ásvány bőven van kifejlődve ott Magnetit nincs. A selmeczi Zöld¬ 
kövek között különben a calcium-inagnesium-vascavbonát is gyakori, 
mi a feketészöld Spinell képződéséhez szintén tetemesen járulhat. *) A 
Chlorit előjön néha egymagában is tisztán, de gyakran van ugyanott, 
a hol Chlorit képződött a sötétebb és barnás zöldbe hajló folt is, mely 
nem mutatja a Chlorit szövetét és dichroismusát, és isotrop, ezt Pleo- 
nastnak tartom. A zöldre festő két ásvány tehát utólagos eredetű. 
A petrographiai behatóbb vizsgálat eredménye tehát az: hogy itt 
semmi sincs a mi egy vulkáni erruptiv anyagra mutatna, sem fluidál 
szövet, sem hyalin kiképződés, sem Augit vagy más valami vulkáni ás¬ 
vány mikrolitlija. Itt a syenites kőzeten metamorphismus dolgozik: a 
megkezdés egykori solfatarai hatásban állott: gázok s ezek közt fém¬ 
tartalmúnk is átjárták s érczessé tették: egyszersmind megindult ned¬ 
ves úton a különböző vegytani természetű kőzetek egymásra hatása, a 
legfőbb vezetője az éreznek a Calcit lett. Ezen változások folyamata 
most is tart untalan, mert a chemiai differentiák még nincsenek ki¬ 
egyenlítve. Az első benyomás képétől, bármennyire tetszetős is az a 
szemnek és a képzeletnek, kénytelen vagyok megválni és azt tartani, 
hogy az nem erruptio, hanem a solfatarai s hydrogenetikai zöldkőkép¬ 
ződés sajátszerű jelensége. 
Zöldkőnek nevezett hasonló sötétszürke anyag még tovább keletre 
is jön elő (82 a ) túl a palákon a vájvég félé. Kinézésre nagyon eltérők : 
néhol egészen fehér darává, sőt fehér agyaggá esik szét; a darából 
gyűjtöttem (87 a ) és abból a Biotiton kívül Kvarczot és Földpátot szed¬ 
tem ki, ez a lángkisérletben Kálium-földpátnak bizonyult be, az tehát 
ugyanazon typus tagja. 
A vájvég félé lévő kamara előtt vagy 600 ölben a talp felé u. n. 
palák s azokkal átlátszólag váltakozva egy zöldkő-féle sűrű kőzet jön 
elő (84j), melyben makroskoposan kivehető: Kvarcz fényes szemekben, 
Biotit, Pyrit és Epidot. A Biotit néha még felvetés, de mindig elvál¬ 
tozó félben van, és sohasem fénylik annyira, hogy első tekintetre fel¬ 
tűnnék. Vékony csiszolatán Kvarcz sok látszik, hol elszórtan, hol cso- 
*) Csiklovai Fassaitot vizsgálván, apró Pleonast krystályokat ott is találtam; 
úgy hogy ez által a Pleonast lelhclye Magyarországban egygyel szaporodottnak te¬ 
kinthető. Ezek csiszolata hasonló eredményre vezetett mint a hodrusbányai. Galmit 
is zöldre fest, de más árnyalatban. Az én példányom Bodenmais-i Gahnitra vonat¬ 
kozik. Különben a Spinell-család ezen tagjának képzésére az anyag Selmecz kőze¬ 
teiben, hol a telér-ásványok között a Sphalerit oly gyakori, szintén nem hiányzik s 
helyeukint ez is képződhetik. 
