114 
portosan mintha homokkő részét néznok. Ezen kőzet valóban a kép¬ 
ződésnek kezdetleges tokán áll még és ilyenekre kényelmes a Zöldkő 
név, úgyszintén Zipser-akna és a vájvég között több pontról való föl¬ 
des érczes paláknak nevezett kőzetekre, melyekből Cseh úr 6 példányú 
sorozatot adott (88 0 ). Négy ezekből földes, annyira, hogy az üledékes 
kőzetek érezvezető féleségeihez kell számitanom. Kettő savval leöntve 
nem pezseg, más kettő ellenben sok ponton árul el mésztartalmat. Erez 
mindegyikben van. 
Az ötödik példány Zöldkőtraehyt, melyen legépebb elegyrész a 
Plagioklas. Lángban Andesin-Labradoritot találtam. Sok a Biotit is, 
néha egész oszlopok válnak ki, de soha nem ép. Amphibol alakilag 
jól kivehető. Kvarcz nem igen fénylő. Pyrit hintve elég gyakori. Epi- 
dot egy utólagosan képződött hasadáson mint 1 mm. vastag ér húzó¬ 
dik keresztül. Hasonlít az előbb említett Zöldkőhöz (84,) csakhogy 
nagyobb szemű és a Földpát meg Amphibol jobban vannak megtartva. 
A vájvég előtt a kamarában (vagy 640 ölben a Zipser-aknától ke¬ 
letre) hasonló kinézésű nagyobbszemfí írachytos Zöldkő jön elő. A zöl¬ 
desszürke alapanyagon calcit- és epidot-erek húzódnak keresztül. Föld¬ 
pát hol csak egyszerűen lemezes, hol ikerrovátkos szövettel 4 5 mm. 
nagyságú krystályokban is elég gyakori: néhol helyét Epklót foglalja 
el. Kvarcz fényét vesztve ugyan, de fellelhető, valamint még jobban 
elpusztulva a Biotit is. Pyrit gyakori (83. 2 ). Vékony csiszolatán vagy 
15-szörös nagyításnál még inkább kivenni hogy Trachyt, mely azonban 
utólagosan el változási stádiumba jutott. A szokott 90-res nagyításnál a 
következőket tapasztaltam. Olykor elég biztosan lehet kivenni az Amphi¬ 
bol körvonalát, de az chloritos anyaggá változott. A Biotit oszlopos 
metszetei a hullámos rostok menete és a körvonal által jól felismerhe¬ 
tők ; anyaga chloritos. Chloritos ásvány egyes területeket vagy kisebb- 
nagyobb rost pamutokat felette gyakran képez; azonban itt is fellehet 
ismerni egy másféle zöld anyagot, mely vagy magában különösen az 
alapanyagban, vagy olykor az elpusztúlt nagyobb krystályok területén 
keverve jön elő a Chlorit-féle ásvánnyal. A chloritos ásvány diehrois- 
musa a sárgás és zöld között változik ; ez nem dichroitos, csak kissé 
sötétebb zöld lesz. Két nicol között a sugaros chloritos ásvány mutat 
színjátékot, ez csak elsötétedik. Ezen sötétebb s barnába hajló zöld ás¬ 
ványt Pleonast pikkelyeknek tartom. A mi különösen említést érdemel, 
hogy sem a Földpát, sem a Kvarcz nincsenek ép állapotban, azok mind 
tinóm szemű aggregát-polarizatiót mutatnak. Keresztezett nicolok között 
az egész anyag sajátságos granulatiót árul el. Ezen esetben csaknem 
