115 
jobban támaszkodhatunk a makroskopps mint a mikroskopos meghatá¬ 
rozás adataira, mert nagyban tekintve a moleculák megindult disso- 
ciatioja annyira nem zavar bennünket. 
Végre a váj véghez értünk, *) s az akkor eszközlött robbantás ered¬ 
ményéből gyűjtöttem anyagot (86 2 -), melyet általános néven szintén Zöld¬ 
kőnek mondhatni. A sűrű zöldes-szürke alapanyagon vékonyabb calcit- 
és vastagabb epidot-erek húzódnak keresztül. Ezután legfeltűnőbb a Py- 
rit, mely részint hintve, részint egyes erekben meggyűlve jön elő. Biotit 
olykor oszlopban, de végpusztulásnak indulva. Kvarcz biztosan kivehető; 
Földpát nincs. Savval élénken pezseg. Vékony csíszolata nem sokkal 
mutat többet: Chlorit-féle ásvány sok és pedig hol Biotit, hol Földpát 
alakban, de nem tisztán, hanem határozatlan granulatióval, melynek 
szemcséi között sok a mészcarbonát. A kétféle zöld ásvány itt is kive¬ 
hető : uralkodik a chloritos és az elpusztult ásványok területén ez csak¬ 
nem egy maga van; a Pleonast-féle zöld ásvány színe sötétebb szennyes 
zöld, kissé a barnásba vegyülve. Ha a szem megszokta, a kettőt azonnal 
meglehet különböztetni. Ez itt sem rostos, sem nem dic.hroitos és két 
nicol között csak sötét lesz. Olykor a nagy ásványok területén a chlo¬ 
ritos ásvány egy része ezen pleonastos ásványból áll. 
Ezek azon kőzetek, melyeket a Il-ik József altárna nyugoti mivele- 
tén láttam és gyűjtöttem. Helyén van azonban bővebb tájékozás végett 
egyéb olyan kőzetekre is figyelemmel lenni, melyek ezen altárnának 
más pontjáról valók, ilyen Cseh Lajos úr gyűjteményéből az Erzsébette- 
lér (azelőtt Unverzagt-telér) fekfi kőzete gyanánt a Kunzer tárnában 
(Hodrus völgy jobb oldalán) előforduló u. n. Syenit (90). A kőzet nagy- 
szemű, igen épnek mondható, és azért érdekes, mert világosan a Zöldkő 
módosulat alsó határának ismertetik fel. Savval leöntve maga a kőzet 
belseje nem pezseg, de egyes repedések, melyek agyagos hártyával van¬ 
nak behúzódva, valamint látható fehér erecskék pezsegnek. Makrosko- 
posan Kvarcz sok van s utánna mindjárt jön az ikerrovátkos Földpát, 
mi lángkisérletben Andesinnek lett meghatározva; e mellett gyéren Ká- 
lium-orfhoklas is van. Biotit sok, nagy, de részben meg van támadva. 
Amphibol kevesebb, de jól látható: a kristályok hossza olykor 4—5 
mm. Epidot itt-ott, Pyrit igen gyér. 
A Il-ik József altárnából Mindszent felé hajtott vágatból való pél¬ 
dány (88 c ) jelleges Zöldhőnek mondatik; de az ásvány-associatio rajta 
megállapítható. Ép csupán a Kvarcz, borsónyi szemekben. Földpát két- 
: ) 1877. július 16-án a Lill-aknától 1737 méter. 
