116 
féle: fehér és veres; mállásnak indultak. A fehéren olykor még kivehe¬ 
tők az ikerrovátkok, a veres mindig compact; keménysége kevesebb mint 
megilletné, de a lángkisérletben elárul annyi Káliumot, hogy benne Or- 
thoklasra ismerjünk. Biotit roncsolt, de néha még oszlopai láthatók; 
az Amphibolt is csak alakja után lehet felismerni. Tehát ez sem valami 
új kőzetfaj. 
A II ik József alfámén Fiusterort szárny-vágatból van egy szennyes 
fehér kőzet (89 x ), melyen az egyöntetűség még nagyon hiányzik. A 
durva szemű elegyrészek között kivehető Kvarcz, Földpát, még pedig a 
a lángkisérlet szerint Káliumorthoklas és a között ép Plagioklas; azon¬ 
kívül romokban fehérre mállóit Biotit. A leveles szövetű fehér ásvány 
azonban nem mind Földpát, annak tetemes része Ankerit. A mechanikai 
szétzúzásnál kaptam csaknem víztiszta rhomboederes törmeléket is, mely 
sósavban hidegen nem pezsgett, de melegen egészen felolvadt s ezen 
oldat erősen festette a lángot calciumra. A rhomboederes törmelék kis 
darabkája a lángba téve fekete lett, de nem olvadott meg. Maga az 
egész kőzet finom repedések falait fennőtt kristálycsoportban vonja be. 
Az utólagosan képződött ásványok között sárgás Epidot is látható. Pyrit 
hintve van. Ezen kőzet se volt eredetileg más, mint az u n. Syenit, de 
a calciummagnesium-carbonátok beszüremkezése által tetemes változást 
szenvedett. A vékony csiszolat is határozottan a mellett szól, hogy a 
Kvarczot kivéve, melyből bőven van, a Földpát pusztuló félben van, a 
Biotit pedig elpusztult. 
Hogy pedig az anyag nem hiányzik az ilyen metamorphismus elő¬ 
idézésére, kitűnik abból, hogy a Zipser-aknában az altárna felett tán 
vagy 300 ölben szemcsés Mészkő és Dolomit egyes iirtültelék gyanánt 
előfordul (85 2 ). Azon példány, melyet Cseh úr adott nekem, szemcsés 
Mészkő. 
A jellemző kőzeteknek a felületről szintén szép sorozatát kaptam 
Cseh Lajos úrtól utólagosan s bővebb tájékozásúl ezeket is itt írom le. 
Van nagyszemű és aprószemű u. n. Syenit és Gneisz. 
A) Nagy szemű u. n. Syenit Hodrusbáuyától EK.-re a viclmyei 
völgy felé a józsef-tárnai völgyből való. 
Ezen kőzetre reá tekintve a Syenit elnevezés azonnal ajánlkozik, 
de közelebb vizsgálva nem találjuk igazoltnak. A fehér elegyrész csak 
valamivel van több, mint a fekete és az csupán Földpát, melyben 
Kvarcz igen ritkán látszik. A Földiát leginkább Plagioklas. \ an vereses 
és fehér. A fehér az épebb és gyakoribb, ez mind ikerrovátkos, de van¬ 
nak különböző megtartási állapotban: egészen üvegfényűek apróbbak és 
