A typus tehát Biotit-Andesin-Orthoklas-Amphiból-Kvarcz kőzet, úgy 
mint az u. n. Syenit az altárnán volt, csak az egyes elegyrészek viszo¬ 
nyos számában van kis eltérés, a mennyiben itt a Kvarcz és az Ampái¬ 
ból a többihez képest kevesebb. 
II) (Inéi sz jön elő ezen syenites kőzetben ugyancsak a józseftárnai 
völgyben vagy 0 méter vastag tömegben. Ezen Gneisz-on első a mi fel- 
tiinik az egyöntetűség hiánya : helyenként világos, másutt sötét: majd 
apró, majd nagyszemű. Míg az egészben a syenites kőzet zárványaként 
lé]i fel, részletben úgy néz ki, mintha benne is előfordulna az u. n. 
Syenit egyes zárvány gyanánt, A Pyritet leszámítva elegyrészek gya¬ 
nánt az előbbieket már makroskoposan is mind megtaláljuk, noha kü¬ 
lönböző eloszlásban és nagyságban. A vékopiy csiszolótok a képet kiegé¬ 
szítik: helyenkint a világosabb rétegeknél úgy veszi ki magát, mint 
szemcsés Kvarczit, melyben Biotit képződik s ez teljes épségben van; 
másutt a fehéres rétegekben a Biotit mind átváltozott Chlorittá. A söté- 
tes rétegekből készített csiszolat még bonyolodottabb: itt fekete, nem 
átlátszó érczszemek vannak meggyűlve, a melyek közül némelyiken a 
Magnetit fényét, máson a Pyritét lehet kivenni, de legnagyobb része 
fénytelen. Ampáiból is képződik és igen élénk absorbtioval bír; 
ugyancsak e tájon van olyan szemcsés aggregátio, mely a Kohu- 
tova-völgyi Fassaittal egyezik meg. Dickroit is mutatkozik itt-ott a fe- 
fekete rétegekből leütött csiszolatokon és némelyik a közönséges fény¬ 
ben kékes színnel tűnik fel. Képez szemeket és hosszúkás kristályokat. 
Ugyanitt az alapanyag olykor nagyrészt cldoritos. Földpát látható a 
mikroskop alatt is és ott a kőzet egészen azonos összetétellel bír, mint 
az u. n. Syenit ; a különbség az, hogy itt a Földpátok igen épek. 
Szóval ezen Gneiszünk nevezett kőzetben az elváltozások és képződések 
egész sora szemlélhető; de mind a mellett ezen különböző szerkezetű és 
minőségű helyek egymással eredetileg egy egészet képeznek s nem zár¬ 
ványként tűnnek elő. 
C) Nagy szemű u. n. Syenit van más irányból is, Hodrusbányától 
nyugotra a Garam felé Kiszla helység felett. Ez a Józsefié mail ól abban 
különbözik, hogy a fekete elegyrész kevesebb, Kvarcz több van benne s 
az Ampáiból valamivel épebb. Különben itt is tapasztalni, hogy nem az 
Ortkoklas a jobban megtartott, hanem a Plagioklasok között találni 
épebbeket. 
D) Aprószemű u. n. Syenit Viclmye felé alsó Kizova völgyben 
Kumplozka gerincze alatt a Licskó-major közelében, és 
E) Ugyanolyan Viclmye felé felső Kizova völgy torkolatánál. Az 
alsó Kizova völgy (D) példányok igen aprószemű, de a feUŐ Kizovaiak 
