119 
(E) középszerűnek és itt-ott látni az átmenetet a nagyszeműbe egészen 
észrevétlenül, úgy hogy zárványnak nem mondható. 
A legellentétesebb küllemű az eddig tárgyalt nagyszemű u. n. Syenit- 
hez képest az alsó Kizova völgyi (D). Színe egészben zöldes-fekete, s 
makroskoposan nézve a csillámló sötét pikkelyek közt alárendelve jön¬ 
nek elő a világos elegyrészek, pedig a vékony csiszolaton tisztán látni, 
hogy a Földpát és a Kvarcz együtt túlnyomók. Az oka annak, hogy 
fel nem tűnnek, onnét van, hogy átlátszók, leginkább üvegfényűek és 
színtelenek; ellenben, a hol a Földpát fehér, ott az aprószemű u. n. 
Syenit makroskoposan is mutatja, hogy a fehér elegyrészek az ural¬ 
kodók. 
Az aprószeműben a nagyszeműnek mindazon elegyrésze látható a 
mikroskop alatt, de általában épebbek. Az Amphibol és a Biotit gyak¬ 
rabban van egymással összenőve; ugyanezekhez csatlakozik, egy augitos 
ásvány is, mely ennek az aprószemű u. n. Syenitnek saját jelleget köl¬ 
csönöz. Általában világos sárgászöld, olykor azonban olyanféle sárgás¬ 
barna mint az Amphibol. Az Augittrachytnak, vagy általában a lávakőzet¬ 
nek Augitjához legkevésbbé sem hasonlít; kristályos külhatára soha sincs, 
mindig aggregátszerkezetfi, de úgy, hogy egyszer-másszor az egységes 
alak kiegészítéséhez elég közel áll, amennyiben a szemek hosszú le¬ 
mezekké fűződnek, melyek némelyike végén az augitszögű terminál¬ 
lapok vehetők ki. Szövete hol szemcsés s ekkor a Fassaitra emlékeztet, 
másszor vékony leveles s ekkor a szarvaskői Wehrlit Diallagitjá- 
hoz hasonlít; ritkább esetben, midőn sötétebb színű oszlopféle alakot 
vesz fel, a szabálytalan keresztrepedések által az Angit szokottabb tü¬ 
neményét mutatja. Dichroismusa nincs, vagy igen csekély; polarizált 
fényben színjátéka élénk. Ezen augitos elegyrész nagyobb területet fog¬ 
lal el egészben mint az Amphibol és a Biotit együtt véve; de egyenkint 
is nagyobb, mint ezen utóbbiak. A megtartási állapotra nézve szintén 
van ellentét, míg az Amphibol és Biotit igen épek és valóban képződési 
állapotban látszanak lenni, addig az augitos elegyrész pusztuló félben 
van: egyrészt Amphibol látszik belőle képződni, ebből rajta kisebb- 
nagyobb foltokat látni; másrészt chloritos lesz, sőt egyes foltokban 
Pleonast is képződik területén, de ugyanott akkor Magnetit szemek is 
láthatók. Földpát leginkább Plagioklas és viselkedésre nézve a lángban 
uralkodókig Labradorénak és csak gyéren Andesinnek mutatkozik. 
Kvarcz sok van és annak fellépése oda mutat, hogy az az eredeti elegy¬ 
rész, néhol mint szemcsés Ivvarczitdarab veszi ki magát. Ezen Kvar- 
czitból tesznek foglalást a Földpát és az Amphibol. A szemek kicsiny¬ 
sége miatt nehéz olyan Füldpátot kapni, melyhez Kvarcz tapadva nem 
Földtani közlöny VIII. tvf. 9 
