volna, mit az olvadás fokának meghatározásánál tapasztalni is. * **) ) Orf!to¬ 
ldás gyéren van, és ezt csak a mikroskopra támaszkodva állítom. A 
nem jellemző elegyrészek között Magnetit, Pyrit és Apátit említendő meg. 
A felső Kizova-völgy torkolatánál előjövő (Ej Syenit dúsabb Pyrit- 
ben és Kvarczban, de érdekessége abban áll, hogy a szemek nagyobbak, 
és egy helyen világosan kivehető, hogy a szemek nagysága bizonyos 
vonalnak felel meg, a mely vonal közepét Pyrit-réteg foglalja el s ennek 
két oldalán az elegyrészek is nagyobbak. Ugyanazon az utón, a melyen 
a Pyrit jött be, jutott be az anyag is az elegyrészek növesztésére. 
Megemlítendő még, hogy ezen aprószemii u. n. Syenit Hodrusbánya 
és Vichnye völgyének határán túl keletre is előjön. Nekem Szent-Antal- 
ról lett beküldve a bányász-akadémia értelmes gyűjtője (Hrntsárj által 
azon hegyből, melyen a kastély áll, egy egészen olyan kőzet, mint a 
schüttersbergi (Yichnyevölgye szomszédságábanj. 
Egy geológiai térképen sincs ez kimutatva, sőt a Pettko és Andrián 
térképein kimutatott tájon, oly kizáró tulajdonságnak tartatott az előjö- 
vet, hogy arra külön hypothesiek lettek alapítva. 
Következtetés. A Ilik József-altárna hodrusbányai részén elő¬ 
jövő kőzetek között merőben hiányzik az Augittrachyt, hanem előjön¬ 
nek Biotit, Amphibol s több-kevesebb kvarcztartalmú Földpát-kőzetek, 
melyekbe itt-ott határozottan beékelődve üledékes vagy palás kőzetek 
vannak. Az u. n. normál Syenit attól, a mi Dacitnak mondatik, az 
ásvány-associatio szerint semmit sem különbözik, éppen ez áll a Zöld¬ 
kőről is. A Il-ik József-altárna kőzeteiből kétségkívül lehet olyan gyiij- 
*) Ott, hol a csiszolt lemez vastagságát Kvarcz és vele együtt fölötte Biotit 
vagy Ampáiból képezik, az alsó nicol használatától nem a várt elsötétedést, hanem 
a polarizátiói élénk színjátékot tapasztaljuk; de ezen csalékony tünemény megszű¬ 
nik, ha az alsó nicol helyett a felsővel vizsgáljuk a dichroismust. 
**) Pettko felfogása szerint egy kráter belsejében volna a kristályos (Syenit) 
kőzet befoglalva. A kráter körét Trachyt képezi s az oly nagy, hogy 23 helység 
foglal helyet területén. Selmecz a kráter déli szélén fekszik. Nemcsak a Syenit, ha¬ 
nem a Zöldkő és a régibb üledékes kőzetek is ezen óriási kiterjedésű, majdnem ö 
négyszög mértföldnyi kráter belsejébe esnek. Jalna és Szénásfalunál a Garam meg¬ 
szakítja. Hogy ezen felfogás megszülemlett oly időben, melyben a Pettko által igen 
gondosan tanulmányozott területen túl a Trachyt eloszlása ismeretlen volt, érthető; 
de hogy most Andrián térképe után , mely a Trachytot egész környékében elébünk 
állítja s a melyen kivehető , hogy a kráterféle felfogás mint ködfátyolkép elenyé¬ 
szett, még találkoznak, kik ezen eszmét újra felmelegitik, azt mutatja, hogy némely 
író inkább jár a képzelődés széles utain, mint a fáradságos alapbuvárlatok által ki¬ 
mutatott keskeny, de biztosabb ösvényen. 
