122 
szerint Syenit, Gránit és Gneisz előjönnek , de* különválasztásról nem 
szól, hanem Fuohs állításával szemben*), ki a Syenit átmenetéből 
Zöldkőbe ezeket összetartozóknak és egykorúakiiak mondja, ellenkezőleg 
azt állítja, hogy a Syenit és Dacit nem tartoznak össze: a Syenit nem 
vulkáni, a Dacit későbben képződött vulkáni kőzet. Átmenetek hogy lé¬ 
teznek, nem tagadja, de ezt „a plastikai Dacittömeg metamorphizáló 
behatásának a mellékkőzetre“ tulajdonítja. 
A petrographia mai állásában a Syenit névnek határozottabb érte¬ 
lem van adva. A soha nem. hiányzó Amphibol a Syenit név mellett, de 
a soha nem hiányzó Kvarcz ellene szól. Jelleges Syenitnek, minő 
Drezda mellett a plauen-telki, Orthoklas, alárendelten Plagioklas s Am¬ 
phibol elegyének kellene lenni, a hodrusbányaiban pedig alárendelt az 
Orthoklas, és a Biotit is túltesz az Amphibolon. Ha a Syenitet a quarz- 
ment orthoklaskőzetek képviselője gyanánt tekintjük, mint ezt méltán 
hangsúlyozza újabban Kosé uhu seb is, akkor a Syenit név nem helyes; 
a hodrus-bányai u. n. Syenit az ásvány-associatio alapján csupán petro- 
graphiai szempontból a Gránitokhoz veendő, s különösen Rosenbusch 
osztályozása szerint „Granitit Amphibollal“ volna a megillető név. Jön 
azonban még egy geológiai kriterion, a kor: Pettko szerint felemelke¬ 
dése a Nummulit-rétegek lerakodása után következett be, tehát nem öre- 
gebb, mint a harmadkor**) és így a fiatalabb Orthoklas-Kvarcz-kőzetek 
közé teendő. 
Minden egyéb körülmény is oda mutat, hogy itt egy syenites vagy 
gráuitos kiillemü Kvarcztracbyttal van dolgunk , a mely csak e helyen 
maradott meg normál állapotban , inig egyébiitt módosulatot szenvedett. 
A Imi közvetlenül érintkezésbe jött a vulkáni kőzettel, Rhyolittbá, má¬ 
sutt Zöldk övé változott át. 
A név azonban maga nem oly lényeges és azért a hodrus-bányai 
Syenitről ezután is fogok szólani, mert a könnyebb megértetés lényegesebb, 
mint egy közel százados névnek megváltoztatása. A hodrus-bányai Syenit 
tehát példa arra, hogy gránitos kiképződés nagy mélységben újabban 
is történik, s az Selmecz környékén a Trachyt ernptio által a fel¬ 
színre jutott. 
Fiatal voltát érdekesen mutatja azon csekély állandóság, melyet 
szerkezetében s általában összetételében tapasztalunk. A nagyszemü a 
*) Fuchs W. Dr. „Beitráge zu dér Lehre von den Erzlagerstiitten etc. dér 
ősterr. Monarchie. 11 Wien, 184(5. 
**)- Hieraus karín dér vvichtige Schluss gezogen werden, dass die letzte Erhe- 
bung des Syenit (íraniles kaum frülier, als in dér tertiiiren Epoche vor sich gegangen 
sei.“ Geolog. Karte v. Schemuitz. Pettko. 1853. 
