124 
bán Kvarczít, melynek alsó emeletében már Földpát is jelentkezik és 
igy az Aplit van képződőfelben; helyenkint Metamorph-palák, Csillám¬ 
pala és Gneisz fedik. Ezen települési viszonyból kivehető, hogy Mészkő, 
Kvarczit és Csillám (csupa egykori üledékek) azon ősanyagok, melyek kö¬ 
zött nagy mélységben, az akkori tengerek feneke alatt, a metamorpliismus 
folyamata megindult és mig egyebütt be is fejeződött úgy, hogy csak 
egyöntetű Travhyt képződött ki, addig ott az egyes stádiumokat felette 
tanulságosan illustráló befejezetlen állapotok is jutottak az eruptiók fo¬ 
lyamában felszínre. A felső' emeletben az Orthoklas , az alsóban a Eab- 
radorit elegyrészii tagok jöttek létre , egymásba fokozatos átmeneteket 
képeznek és ezen átmeneti tagokban felfelé Andesin s gyérebben Oli- 
goklas is mutatkozik. Ezen viszonyoknak megfelelőlega Hiotittrachytok rész¬ 
letes ebben : a) Biotit-Ampliibol-Lahradorit-Koarcztrouiliyt, b ) Biotit-Ainphibol- 
Andesin, c) Biotit-Amp/ubol-Ande.súi-Orthoklas-KcnrcztrneUytfa oszthatók fel. 
Ha helyenkint egyik vagy másik elegyrész , akár a Kvarcz is, hiány¬ 
zik a képleten lényegesen nem változtat, a képződési horizont azért 
megmarad; a bázísosabb Földpát a mélyebb, a savasabb a magasabb 
szintre mutatna itt is, mint egyebütt tapasztaltam ugyanazon eruptív kő¬ 
zetsorozatban. 
A metamor]>h-átváltozásra nézve Triász és az e fölött előforduló fia¬ 
talabb réteges kőzetekből egészben véve egyetértek Judd úrral, de a 
részletekre nézve nagy a különbség nézeteink között és pedig előidézve 
az által , hogy én legbiztosabbnak tartom az eruptív-kőzetek petrogra- 
phiai áttanulmányozását venni alapúi, mig Judd úr inkább általános 
szempontokból hoz lehetőségeket combiuátiöba, de hogy azok valósá¬ 
gok-e, az összehangzás a részletesebb tanulmányozás adataival van hi¬ 
vatva eldönteni. 
E téren azonban még felette sok tennivaló van. Selmecz vidéke 
sokáig lesz a nézetek busájának színhelye. A neptunisták és vulkánisták 
Esmarck és Fichtel ideje óta vitatkoznak, most más formulázásban ugyan, 
de lényegben ma is azon határ körül forog a kérdés, melyet a kőzetek 
létrehozásánál a víz és bő befolyásának tulajdonítunk. 
B) Selmeczi vagy keleti rész. 
A Il-ik József-altárna keleti részét megnézendők, Selmeczen a Fe- 
rencz-aknán ereszkedtünk le és 277 méternyi mélységben a felszíntől az 
altárna szintjére értünk.*) Ferencz-aknától megindúlva nyugotnak, a 
*) Az altárna talpra a tenger felett 224. 4 , ;l méter. Az altárna tötéje 2á7. 83; 
méter. A keleti vájvég és a nyugoti vájvég között akkor még vagy ‘JOG méter volt 
átfúrandó. 
