125 
Zsigmond-aknához (1432. UB7 méter) , onnét az Amália-aknához, s végre 
ettől az akkori (1877 juli-us 17.) váj véghez jutottunk; ugyanezen sor¬ 
ban teszem észleleteimet és adom elő az onnét hozott vagy 13-féle kő¬ 
zetpéldányon tett tanulmányaim eredményét. 
Zöldkő (93) Ferencz-akna, a lí-ik József-altárna szintjén a rakodó 
helyen. Igen szívós, de táblás, levelesen mállik ott a meleg nedves le¬ 
vegőben. Daczára azonban az egész kőzet mállott állapotának, a fekete 
elegyrészek között a némi fénynyel biró Biotit-hexagonokat fél lehet 
ismerni, s néha Amphibolra mutató fekete, fénytelen kristály-alakok is 
előtűnnek. A Földpát néha egyes pontjain szintén fénylik, másokon pe¬ 
dig olykor már Epidottá változott. Kvarcz elég gyakori, ésigy atypus: 
Biotit-Kvarcztrachyt általánosságban. 
Aphanit -nak nevezett fekete, sűrű kőzet váltja fel az előbbit a Fe- 
rencz-aknától 40 ölre, hol az az imént említett Zöldkővel határos. Én 
ütöttem példányt mind járt kezdeténél (91 a ) , az Augit-Anorthit-Trachyt 
normál-állapotban. Tart ezen kőzet vagy 40 ölnyire , ütöttem a közép- 
tájról is (95,) s hasonlóképen normál Augittrachyt. 
Ismét Zöldkő (96,), mely hasonlókép az Augittrachyt typusát engedi 
felismerni, tehát csak fokozatos módosulata ugyanazon Trachytnak, mely 
ott Aphanit néven jár. 
Most következik az u. n. Rhyolith telér vagy 40 ölnyi vastagság¬ 
ban élesen kiválva a Zöldkőben. A Rhyolith magában meddő, de benne 
van az érczrakodmány „Zöldtelér“ (Griiner Gang) név alatt s egyikét 
képezi a jól jövedelmező miveleteknek. 
Mi voltaképen ezen kőzet, melynek Lipold Rhyolith nevet adott? 
Maga az u. n. Rhyolit (99, ) fehér, kaolinos kőzet, mely savval nem pe¬ 
zseg és a Pyriten meg egyéb, de csak itt-ott hintve előjövő érezeken 
kívül epidotos szemeket különböztethetni meg rajta. 
A Zöldkőtelér részletesebb megtekintésére kis kitérést tettünk; neve¬ 
zetesen annak fedőjéből a váj végi kőzetből vettem példányokat (97,), s ezek 
egészben véve hasonlítanak az előbbihez azon különbséggel, hogy fol- 
tonkint igen gyenge pezsgés mutatkozik, és hogy a kénvegyű fémfényes 
ásványok nagyobb számmal vannak hintve, valamint Epidot is hol fész¬ 
kesen, hol eresen vagy rendetlen rétegekben gyakrabban kiválva. Ugyan¬ 
ezen helyhez közel a telérből egy , valamivel sötétébb színű zárványt 
ütöttem ki (98,), de még ez sem mutat positivabb támaszt a Traehyt- 
typus megállapítására. Ez is egyöntetű kaolinos mállástermény, melyből 
kénes fémérczek és Epidot-szemek vannak kiválva. A főte-pászta váj vé¬ 
gében Kvarczit és Rhodochrosit jön elő tömegesen mint érezvezető telér- 
