126 
kőzet (102.,). Kijővén a telérből *), folytattuk az utat a Zsigmond-akua 
felé és az u. n. Khyolit-telér nyugoti határáról gyűjtöttem kőzetet, mely¬ 
nek neve ott zöldköves Aplianit (101,), a melyen már csakugyan kive¬ 
hető az Aug'ittrachyt elegyrészeinek associátiója. Olykor nagyobb Hexae- 
derekben és csinos combinatioval jön elő benne Pyrit, de ugyanekkor 
a kőzet intensiv zöld (102,;). A zöldre festő ásványok itt is Chlorit és 
Pleonast, ez utóbbi olykor földes (kaolinos) keverékben. 
Eddig’ sem a normál, sem a zöldköves, sem a kaolinos kőzettagok- 
ban Biotit vagy Kvareznak nyoma sem fordult elő s ezen negatív tulaj¬ 
donság alapján azt lehet felvenni, hogy mint Trachyt-képlet az Augit¬ 
trachyt foglal itt helyet (94—102), melynek, kezdve a normál állapo¬ 
tától fokozatosan láttuk elváltozását Zöldkőbe és Kaolinba. Lipold által 
úgynevezett Rhyolith tehát az Augittrachyt kaolinos módosulata Ezen 
kaolinos anyagban van a ..Zöldfelér" érczkamarája. 
Tovább menve, változás állott be, a mennyiben nagypettyes, vilá¬ 
gos Zöldkő jött elő (105,), mely azonban a Biotit-Amphibol-Ivvarcztrachyt- 
typhusboz tartozónak ismerhető fel. 
A Zsigmond-aknától vagy 50 ölre a Kórbáz-telér felé egy beható 
vágatból hoztam kőzetet (104,), ez ismét Augittrachyt, de kissé zöld- 
köves kinézésii. Különben bányászilag meddő; úgyszintén az András- 
aknától vagy 170 ölre az Amália-akna felé is Augittrachytböl áll a kőzet 
(105,). Itt tehát a kétféle trachytképlet érintkezési határában jártunk. 
Ezen a tájon jön elő a Barnaszén, mely Selmecz kőzettani leírásá¬ 
nál oly sok fejtörésre szolgáltatott alkalmat, sőt a kizárólag vulkáni 
felfogás mellett egyszerűen rejtélyesnek neveztetett. Már a múlt század 
irói említik s e században is mindenki szól róla, Beudant-nak, mikor 
ott járt, szénült fa törzs előjövésről beszéltek. A Il ik József altárna 
szintjén eddig nem ismeretes, az adatok nagyobb magasságokra vonat¬ 
koznak. Nevezetesen arról értesítettek, hogy Barnaszén a Zsigáimul és 
András-akna között a 21-ik nyilamon, a 11-ik József altárna telett vagy 
140 méternyire, jött elő a Zöld-telér mellett annak feküjében, s ebből a 
bécsi közkiállításon (1875.) volt példány kitéve. Platzer úr közlése szerint 
a Teréz-telérben fejnagyságú Anthracitet ÍV) találtak, de nem tudni hova 
lett. A szén ezen előjöttének viszonyairól nem ismerek érdekesebb rész¬ 
leteket, mint a melyek 1846-ban Fuehs **) (bányatanácsos Selmeczen) 
:i ) Az u. n. Rhyolith-telérből víz jön ki, melynek hőfoka 26" K ; azért a le¬ 
vegő is feltűnően meleg. 
**1 Dr. W. Fuehs Beit ragé zu dér Lekre von dér Erzlagerstátten etc. dér 
oest. Monarchie. Wien. 44-ik lap. 
