127 
tollából erednek: a Szén az András-akna aknagárdja alatt vagy 143 
bécsi ölnyi mélységben Zöldkőben 4—6" réteget képez, mely mind a 
két oldalon csekély ÉNy.-i dőléssel 5—6 ölnyi hosszaságban követhető. 
Ekkor több apró szalagra oszlik fel, melyek egyes Zöldkőrészlegeket 
valósággal beburkolva húzódnak a Zöldkő repedéseibe. A Zöldkő vilá¬ 
gos- földes nem-kristályos, s a Szenet minden oldalról körülveszi, úgy 
hogy éles határvonal sínes közöttük, hanem a Zöldkőből átmenet van 
a Szénbe, a mennyiben ez a határon Zöldkő-anyaggal van impraeg- 
nálva. A Szén részben hasonlít fa-szénhez, részben Lignithez; a fa-szövet 
igen jól látszik, az évgyűrűk megszánd álhatók. Fog. El-ég bitumenes 
szag nélkül és 33 hamut hagy vissza. A Zöldkő határa felé a Szén¬ 
ben gyantás erek (Piauzit) húzódnak. 
Én ezen alkalommal Szenet nem láttam, de az előjövési körülmé¬ 
nyekről nyertem annyi tudomást, hogy a fönebbi adatokat kellőleg mél¬ 
tányolhatom. 
András- és Amália-akna között ütött példányok (106, 107 ( .) között 
van még Augittrachyt elég jó állapotban. Színe helyenként fekete, 
másutt szürke s kivehetőleg csak két elegyrészből áll. Egy oldalról 
csiszolva Augitot sokat mutat, de a készcsiszolaton látni, hogy Chlorittá 
pseudomorphizálódott, melynek területén azonban kevés Pleonast is van 
képződve. A Chlorit rostos, dichroitos és polarizál; de a rajta lévő 
Pleonast folt sötétebb s barnásba hajló zöld, nem mutatja a gyengéd 
sárga és zöld között változó dichroismust, hanem csak kissé sötétebb és 
világos, két nicol között pedig egészen fekete lesz. A Plagioklas élénk 
színeket mutat 2 nicol között. Magnetit s egyéb nemátlátszó ásvány sok. 
ítt-ott Kvarcz is jelenkezik, de nem eredeti elegyrész szerepében. Ezen 
Augittrachyt közvetlenül érintkezik (werfeni) palákkal, melyek messze 
tartanak az Amália-akna felé. A hozott példányok között Homokkő, 
Mészkő és Agyagpala ismerhető fel. Ezen palák közel függélyesek. A 
felszínen nem mutatkoznak, ott csak Trachyt fordul elő. Lipold (1867.) 
az andrás-aknai bányán látott Mész-, Pala és Kvarczitkőzetekre ligyel- 
messé tétetvén, Pallér úrtól megtudta, hogy azok az Amália-akna körül 
a il-ik József altárnán szálban jönnek elő, de akkor az altárna ezen 
része víz alatt volt és igy az előjövési körülményekről személyesen nem 
győződhetett meg, sikerűit azonban későbben jellemző kövületeket találni 
(Naticella costata, Avicula, Myacites), valamint a bányatérképen Szél¬ 
aknán az ottani példányok összehasonlítása által azt is kihozta, hogy 
ezen palák az Amália-aknától keletre vagy 70 és nyugotra vagy 40 
ölre tartanak. Nekem alkalmam volt a helyszínén gyűjtött példányok 
után igazolni, hogy ezen üledékes kőzetek ott csakugyan előjönnek. 
/ 
