128 
Amália-aknától a nyugoti vájvég még vagy 130 méterrel volt to¬ 
vább (1877. július 17); a palák nem tartanak végig; ellenkezőleg 
Zöldkő váltja fel (109 3 ), de váltakozva üledékes képletekkel. A Zöldkő 
trachytos kinézésű. Legtöbb benne a Földpát, melyen gyakran jól lát¬ 
szanak az ikkerrovátkák. A láng-kísérletben Andesinnak bizonyult be, de 
Káliumföldpát is van. Kvarcz szintén jól kivehető. Biotit romokban van 
meg. Epidot, hol a Földpát helyén, hol erekben látható. 
A palák között van Homokkő, mely csak igen kivételesen pezseg 
egyes pontokon; fehér Kvarczit-erek húzódnak rajta keresztül. Makros- 
koposan gyöngyíényii fehér Muskovit kivehető; a csiszolaton a szögletes 
Kvarczhomok-szemek halmaza jól látszik. Pyrit elég gyakori. Neveze¬ 
tes, hogy az egyik Zöldkő (108,) csiszolatán a Trachytos elegyrészek 
között az anyagnak olyan folytatása is kivehető, mely egészen ezen 
Homokkőnek felel meg. 
Magán a Vájvégen kvarezos agyagpala-féle anyag jött elő, átszelve 
Mész-erekkel és Fyrittéf. Igen szívós. Szerkezete rendetlenül csomós. 
Következtetés. A Il-ik József-altárna selmeczbányai részében 
legnevezetesebb az Augittrachyt fellépése. Megfelelőleg a felszínen tett 
észleletnek látjuk azt c nagy mélységben is. Keletre határos magában 
a Ferenezaknában Biotit-Kvarcztracbyttal, mi itt erősen mállásnak in¬ 
dulva van szálban. Ettől élesen elválva az Augittrachyt normál állapot¬ 
ban látható; tovább nyugotnak Zöldkővé lesz oly fokozatosan, mint 
ezt a külszínen Szitnya-Stefultónál látni s így kézzelfoghatőlag győz 
meg a mikroskop s a láng-kísérlet, hogy az, a mi Zöldkőnek neveztetik, 
különböző anyag itt és Hodrusbányán. A nyugoti végen határos a 
triaszpalákkal; a határon ismét normál, és semmi nemű átmenetet az 
üledékes kőzetekbe nem képez, hanem azok alól tör fel. Tovább azután 
többszörösen megszakítva vagy az Augittrachyt, vagy a Biotitkvarcztra- 
ch) t a legszorosabb átmeneti viszonyokban áll az üledékes kőzetekkel, 
az Augittrachyt külön válva önmagában áll. Az érintkezés e két külön¬ 
böző képlet között görbe vonalú határban történik. 
A Biotitkvarcztrachytot Selmecz területén a felszínen is ismerem. 
A dohánygyár építése alkalmával az alapból gyűjtött példányokban 
(Hrntsár által) én is részesültem és az Biotit-Orthoklas-Andesinkvarcztra 
chyt, melynek Biotitja csaknem muskovitos halaványulást mutat Az ott 
egészen oly kinézéssel jön elő, mint a 11-ik Józseí-altárnán a Zöldkövek 
között többször láttam. 
