129 
Selraecz környékének Tracliyt képletei genetikai tekintetben. 
A fő alakító szerep az Augittrachytnak, a Trachyt-család e legfiata¬ 
labb tagjának, jutott. Ezen kívül van még Biotittrachyt és pedig kétféle 
Biotittrachyt Andesin-Labradorittal, vagy Biotittrachyt Orthoklas-Andesin- 
nel. Ezen utóbbi osztályban Kvarcz leggyakrabban megvan, de ha he- 
lyenkint hiányoznék is, a képleten változást nem tesz. 
Az Augittrachyt hosszá időközökben gyakran ismétlődve lávaszerű- 
1 eg tört elő nagyobb mélységből mint a triász alsó rétegei, melyeket 
felemelt a felettek fekvő egész kőzet-complexxel együtt a harmadkor ké¬ 
sőbbi szakában 
A Biotittrachyt az ő normál állapotában metamorph képződmény, s 
képződött azon üledékes kőzetekből, melyek a werfeni palák és a num- 
mulitmész között vannak. Ezen sorozatban a még változatlan paláktól 
kezdve fokozatos elváltozásokat találunk: egyes rétegek egyszerű kőze¬ 
tek módjára kis kiterjedésben átváltoztak szemcsés Mésszé, Dolomittá, 
Kvarczittá; vannak aztán fokozatosan már összetettek is: Csillámpala, 
Aplit Gneisz (gyakran Diehroitgneisz) s végre mint a metamorph át¬ 
változás legtökéletesebb foka az n n. Syenit áll előttünk, a mi ismét 
nem nagy területen található ugyanazon kinézéssel, hanem helyenkint 
több henne a Kvarcz, másutt fogy az Amphibol és ekkor inkább Grá¬ 
nitnak mondható. A Földpát is felette ingatag: míg helyenkint az Ortho¬ 
klas nagyobb mennyiségben van, másutt alárendelt, sőt kifogy s ekkor 
az assoeiatio Biot.it, Amphibol, Andesin, Labradorit és Kvarcz. Egészben 
véve ezen u. n. Syenit fekiijében a meszes, fedőjében a kovasavas réteges 
kőzetek s ezek között itt-ott jelentékeny Kvarczit tömegek foglalnak 
helyet, s a kölcsönös behatás eredménye a Syenit. Ennek képződése 
nagy mélységben ment véghez akkor, midőn azon tájat még az eocen- 
tenger borította s későbben tán ezen korszak végén történhetett annak 
első de passiv felemelkedése. 
Hint régi képlet a miocenkori trachyteruptiok alkalmával sokfélé¬ 
ké}) módosult: egyik módosulata a Hhyolith, a mivé ott lett, a hol a 
réteges kőzetek egész tömege krystályos kőzetté átváltozván, a feltóduló 
Augittrachyt azzal közvetlenül jött érintkezésbe. Csak is itt találjuk a 
Rhyolithot és soha Syenitet; e két kőzet egymást kizárja. Repistyén 
figyeltem a határra: a Syenit a vichnyei völgyből egész Repistyéig tart, 
s ott fellép az Augittrachyt és a Syenit folytatásaként a hasonló ásvány- 
associátióval bíró Rhyolithot találjuk. Ott, a hol az Augittrachyt a Syenit 
rétegcsoportját feltolta, de úgy, hogy a triaszképlettel van érintke- 
