131 
dokolt álláspontra jutottak. Beudant Selmeczet nyugotról érkezve tanul¬ 
mányozta. A Garam-völgyből jőve s az ide nyíló három fővölgyet tüze¬ 
tesebben bejárva, a Zöldkőtrachytot a Syenites centrál-tömzshöz szá¬ 
mította. Pettko ellenkezőleg SelmeczbŐl indult ki és a Zöldkövet a 
Tracbytboz számítja, de határozottan mondja, hogy az kétféle: egyik a 
Biotit-Amphibol, másik a porphyruemű Trachythoz tartozik.*) Andrian 
és Lipold tanulmányaiban sok becses geológiai adat van, de a, petrogra- 
phiai alappal önállólag nem foglalkoztak, hanem az uralkodó nézetnek 
hódolván, a Zöldkő-eruptiót vitatták.**) 
Az én tanulmányaim honunk minden trachytvidékén, egyesülten a 
Selmecz vidékén tettekkel, hozzávéve a működő vulkánok solfatárai ha¬ 
tásának tanulmányozásával azon már többször kimondott meggyőző¬ 
désre vezettek, hogy a Zöldkő állapot nem eredeti, az különböző idő¬ 
ben különböző kőzeteken előidéztethetik solfatarai lassú, de több 
stádiumot számító hatás következtében. Egy külön Zöldkőtrachyt 
képlet geológiai értelemben nem létezik; egy önálló 
p ropy 1 i tér up tio soha nem volt. 
Az Augittraehyt eruptiojának kora Selmecz táján is ki van derítve. 
Andrian térképén felette fontos haladás azon tufáknak a szármát eme¬ 
letbe sorozása, melyek törmelékei Augittrachytot tartalmaznak. A Biotit- 
trachytok eruptioja ezt a korszakot megelőzte, de annak megállapítá¬ 
sára Selmeczen nincs részletesebb adat mint az, melyet már Pettko ki¬ 
mondott: hogy a Nummulitek lerakodása után kellett az első feltódu- 
lásnak bekövetkeznie. A részletekre az adatok egyéb trachyt-vidékeken 
keresendők és meg is vannak. 
Selmecz környékén a Trachyt-képletek teljes sorozatát nem talál¬ 
juk. A tracliyt-tan megállapítására Selmecz nevezetesen a végleteket: 
a legöregebb és legfiatalabb tagokat illető adatokat kitünően szolgál¬ 
tatja; de a közbülső tagok közül több hiányzik. Selmecz vulkáni kőze¬ 
teinek általánosabb felvételénél csak két képlet volna kiválasztandó: az 
Augittraehyt és a Biotit-(Ampliibol)trachyt 
Az Augittraehyt lávaszerűleg tódult elő igen nagy menynyiség- 
ben. Féleségeit képeznék: contactképződmények, idegen elegyrészek 
helyi felvétele által jellemezve; zöldkő- és kaolinos módosulatok, vala- 
*) Erre vonatkozik nevezetesen ezen megjegyzése: „Eiuige Varietaten (von 
Grünstein) dürften bei genauerer Untersuchung als Diabase erkaunt \verden“. Geol, 
Karte dér Gegend v. Schemnitz. 1853. 3 lap. 
**) Ezen fogalmat adja Richthofen és Stáche nyomán Andrian a Griinstein tu¬ 
lajdonságairól „Griine Fárbung; Bruch musclilig; besondere Neigung zűr Verwitte- 
rung; braust meist mit Sáuren. Bestelit aus Hornblende und Üligoklas; Glimmer 
sporadisch.’ A többször említett munkája 372. lapján. 
