133 
miditeknek egy második előjöttét észlelte, és pedig a Zöldkőtrachyt- 
ban, melyben mint benyomatok ismerhetők fel. 
A Biotittrachyt és az Augittrachyt között tetemes időköz múlha¬ 
tott el. Egyéb vidékeken tett tanulmányok alapján ki van derítve, 
hogy a Bbdit-Orthoklas-Kvarcztrachyt-cruptionak nyoma mára Nummu- 
lit-képlet legfelső emeletéhez tartozó rétegek lerakodása előtt van; az 
oligocen-rétegek között pedig nagy mennyiségben találjuk a Biotit- 
Andesin-Kvarcztrachyt törmelékét. Selmecz vidékén ezen időközre vo¬ 
natkozólag nevezetes a Bazalt eruptioja. Ennek alkalma volt a mély¬ 
ből felhozni mindazokat a kőzeteket, melyeken keresztül tört, de da¬ 
czára, hogy a felszínen térben hozzá közel áll az Augittrachyt, ezen 
egyszer sem tör keresztül, sem abból nem hoz fel zárványt, sem pedig 
annak a földpátját nem találjuk benne, de még törmelék-kőzeteket sem 
képez, úgy hogy mindezekből azt kell következtetni, hogy Selmecz 
környékén a Bazalt-kitörés öregebb mint az Augittrachyt kitörése, a 
Biotittrachyt eruptiot tehát a Bazalt-eruptio követte, és csak ennek be¬ 
fejezte után történt meg az Augittrachyt feltódúlása s ott ez a legfiata¬ 
labb vulkáni képlet. 
Ha magyarországi Bazaltjainkon végig tekintünk, valóban találunk 
okot arra, hogy a harmadkori Bazaltokat ne egykorúaknak tartsuk, 
mert míg egyrészt kétségen kívül áll, hogy a vulkáni működés leg¬ 
utolsó nyilvánulása a Bazalt kitörés volt, mely a Balaton vidékén a 
Congeria-rétegek lerakodása után ment véghez, — épen ezen korba tar¬ 
tozónak ismerem Pestmegye éjszaki részében Tót-Györknél az Ecskéndi 
bazaltféle kőzetet, mely közvetlenül az Augittrachyton tör keresztül, 
s abból zárványt tartalmaz, de meg a Congéria-rétegek emeléséhez is 
hozzájárul — ; úgy másrészt vannak aselmeczi viszonyokkal analóg módon 
előtörő Bazaltok is: ide tartozik keletfelé a salgótarjáni és ajnácskői 
csoport, hol a Bazalt nem keveredve az Augittrachyt környékével, a 
Karancshegy Amphibol-Labradorit-Gránát-Trachytján tör keresztül, egy 
olyan Trachyton, mely korban a felső mediterrán emeletet, minthogy 
ebben törmelékei előfordulnak, megelőzi; ide számítom a Dctunata Ba¬ 
zaltját, a melynek közelebbi környékén szintén csak Biotit-Amphibol- 
trachyt jön elő és a melynek Kvarcztartalma elárulja, hogy részben 
contact-képződmény Kvarcztrachyttal; mindezeket a Duna jobb partján 
Baranyamegyében a Bán-Batina határában előjövő Bazalttal, melynek 
hömpölyei Matyasovszky úr észlelete szerint az ottani Lajtamészben 
mint zárványok fordulnak elő, egykorúaknak tartom. 
Magyarország harmadkori Bazaltjai között tehát vannak fiatalabbak, 
melyek az Augittrachyt kitörésének voltak bezárói, de vannak régibbek, 
