melyek a Biotittrackyt felemelkedése után törtek elő; amazok a szármái¬ 
éin elet fiatalabb szakában, emezek a mediterrán alsó emeletének kép¬ 
ződése alkalmával jöttek létre, s ezen utóbbiakhoz számítom a Selmeez 
környékén előjövő Bazaltot is. 
(Vége.) 
Néhány szó a Mecsek-hegység harmadkori tájképéről. 
Dr. Staub Mórtól. 
(Előadva a magy. fülűt. társ. 1878. évi február hó 6-án tart. szakülésén.) 
Ha hazánk nem gazdag növénytani irodalmát átlapozzuk, csakis 
egy férfiúval találkozunk, ki gazdag szakismerettel ugyan, de nagy bá¬ 
torsággal egy phytopalaeontologiai munkálathoz fogott oly korszakban, 
midőn a modern természettudományok azon ága a szomszéd Ausztriá¬ 
ban is csak első csiráit fejlesztette. Ezen férfiú a boldogult Kováts 
Gyula volt. 
Kováts mindjárt a „Magyarhoni földtani társulat" alakulása után 
18f>0-ben Kubinyi Ferenczczel kiküldetett, hogy a Hegyalja vidékén 
földtani vizsgálatokat és nagyobbszerü gyűjtéseket vigyenek véghez. Ak¬ 
kor az esteli szürkületben akadtak ama gazdag fossil flóra lelhelyére, 
melynek gyönyörű és a legjobb karban levő növényei által lett felbáto¬ 
rítva, hogy a phvtnpalaeontologiával behatóbban foglalkozzék. De mennyi 
nehézséggel kellett neki megküzdenie, ha meggondoljuk azt, hogy csak 
egyetlen egy munka, egyáltalában az Ausztriában megjelent első phyto¬ 
palaeontologiai munka állott rendelkezésére, I ngernek 1847-ben megje¬ 
lent „Chloris protogaea“-ja s ez időben egyszersmind a phytopalaeontolo- 
giára nézve a legkimentőbb munka, minthogy Unger ebben nemcsak az 
egész irodalmat tüntette föl, hanem az akkoráig ismeretesebb fossil- 
növényeket systematikus sorrendben állította össze. Kováts végre is kény¬ 
szerítve volt anyagával Bécsbe fölrándulni, hol a cs. kir. birodalmi föld¬ 
tani intézetben akkor már gazdag anyag volt a monarchia különböző 
helyeiről összehalmozva. 
Kováts az 1851-ik évi julius 15-én tartott szakgyiilésben tett dol¬ 
gozatáról jelentést, mire még ugyanazon évben még egyszer fölkereste 
a leihelyet; dolgozata azonban a magyarhoni földtani társulat mun¬ 
kálatainak csak az 185G-ban megjelent 1-ső füzetében látott napvilágot. 
