139 
erdő egyhangú képét. Utóbbinak rokona a Timis mitis Midi. még ma 
él Éj szak-Amerik a tengerpartvidékén lő—20 méter magas példányok¬ 
ban é.s koronája sajátságos látványt nyújthatott, mert több mint 80 
mm. hosszú, de csak 0*9 mm. széles tűlevelei kettenkint voltak {tárná¬ 
tokba egyesítve. A Glyptostrobus europaens Brongn. sp. egy a boróka- 
fajokra és a Cyprus-fajokra emlékeztető cserje, mai nap csak Chinában 
tartotta föl magát a Glyptostrobus iieteropbyílus Brongn. alakjában. 
Különben nehézséget okoz a többi fának mind megadni a maga he¬ 
lyét ezen erdőben. Alkatórészeit képezték még a Fagus Feroniae Ung., 
mely 75 mm.-nél hosszabb és 57 mm.-nél szélesebb levelekkel díszel¬ 
gett és melynek legközelebb álló élő rokona a Fagus ferruginea Ait. 
Éjszakám erikában volna; itt-ott állott egy fügefa; a Myrsine doryphora 
Ung., melynek a brasiliai Myrsine lancifolia Mart.; a két Diospyros- 
faj , melynek rokonai Kelet-Indiában honosak; továbbá az Andromeda 
protogaea Ung.; a folyók partjait a leveleiben szintén rendkívüli mérve¬ 
ket öltő Populus latior Al. Braun szegélyezte, mert rokona a Popu- 
lus monilifera Ait. még mai nap a prairia területén az erdők folyóvizei¬ 
nek szélein áll. Ily körülmények között az erdő talaján a füvek is na¬ 
gyobb mérveket nyertek, a mint ezt a mi példányunk a Poacites aequa- 
Iis Ettingsh. is mutatja. Griesebach (Vég. d. Erde. I. 150) mondja, hogy 
nedves erdőinkben a füvek magasabbra nőnek , mert kevesebb világos¬ 
ságban részesülnek mint a nyílt réteken növök, hol a levelek növeke¬ 
dése a napfény és az elpárolgás következtében gyorsabban mozdittatik 
elő. Athathatlanok lehettek pedig a tavak partjai, hol az Arundo Góep- 
perti Heer és a Typha latissima A. Braun élő rokonaiktól már el nem ért 
méretekben sűrűén állhatták egymás mellett. A mi példányunk különben 
csak 20 mm. széles culmus maradványa, de Heer 34 mm.-uyi vastagot 
is talált a svájezi flórában és hasonlót mondhatunk a Typha latissima 
A. Braun-tól is. Elsőnek mostan élő rokona az Arundo Donax L., egy 
a mediterrán-vidéken igen elterjedett növény, melynek erős culmusát 
p. Fiume környékén a szőlőkben karókúl használják föl: az utóbbinak 
élő analóg faja pedig az ázsiai , európai és amerikai posványokban 
elterjedett Typha latifolia L. Ilyen körülmények között a csapadék is 
gyakoribb és gazdagabb volt, mint mai nap nálunk; e tekintetben körül¬ 
belül olyan viszonyok lehettek, a mint ezt részletesen értekezésemben 
„A vegetatio fejlődése Fiume környékén" előadtam. Litoral- vagy insular- 
jellemii volt az éghajlat. Az eső a tavakban, a posványokban, az erdő 
talajában szaporította a vizet; de a fentebb emlitett homokos területe¬ 
ken és a in észsziklákon vagy talán mészszigeteken , a talaj hőmérséki 
és nedvesség! állapotát aránylag véve csak rövid irőre változtatta meg, 
