143 
c = 1 : 077556 : 060894) az észlelési hibák határain belől megegye¬ 
zőknek tapasztalván, ezen arányt számítási alapjául vette. 
A kristályok fölállításánál a Lang-féle felállítást fogadja el, mely 
szerint az a tengely fölfelé irányult, a b pedig a nézőre halad. 
A moraviczai Angiesitek szép, tiszta tengerzöld színű kristályok, 
Limoniton ülve. Vagy höszukás oszlopok, vagy pedig rövidebbek és ez 
esetben igen összetett alakúak. A moraviczai Anglesiteknél 16 alak ész¬ 
lelhető (3 véglap, 2 prizma, 5 doma és 6 pyramisj, ezekből új alak a 
v braehydoma (310), az x — (530) és w pyramis = (821). 
A dognácskai Angiesitek a moraviczaiakkal ellenkezőleg az o == 
110 dóma szerint vannak nyújtva. Két typusra különithetők el, az elsőhöz 
a vastag oszlopos kristályok, a másodikhoz pedig a hoszu, fekete oszlopok 
tartoznak, mely utóbbiak toronyszerű kristálycsoportokká nyelnek össze. 
Mindkét typus 14 alakkal bir, melyek közöl az első typusnál az i — 023, 
a másodiknál pedig a j = 11 20 ríj alakok. 
A felsőbányái Angiesitek hófehér színű, igen hegyes pyramisszerű 
kristályok. Összesen 4 alakkal bírnak, hol n = 551 új alak 
Borsabanyán az Anglesit egyrészt tejfehér, vékony, höszukás osz¬ 
lop alakú, másrészt víztiszta köbös kristályokban található. Összesen 7 alak¬ 
kal bírnak, melyek közül a q = 661 új alak. 
A magyarhoni Angiesitek vizsgálata tehát a tudományt 7 új alakkal 
és 2 új lelhélylyel növelte, hazánkra vonatkozólag pedig kimutatva lett 16 
még itt nem észlelt alak. 
Az értekezés szükséges kiegészítő részei, a kristály rajzok, 9 táblára van¬ 
nak csoportosítva, a melyeknek pontos, finom és Ízléses szerkesztése, a 
mily--szükséges az ezen ásványnyal foglalkozókra, szintoly elismerésre 
méltó a külföld hasonnemíí termékeivel szemben. Csak azt sajnáljuk, hogy 
a kitűnő litliogratía nem hazai műintézetből került ki Ezt különben a 
kristályrajz lithografirozásának különös technikai nehézsége is okozza, 
mely külön müveltetést igényel. A 9-ik táblában közölt Quenstedt- 
féle vonalvetiílet az Anglesit összes kristályalakjairól a maga nemében 
unikumnak mondható és egybehasonlitva a 8-ik táblán adott Neumann-Mil- 
ler-féle gömbvetiilettel: könnyen belátható, hogy ez utóbbi vetiílet kétség¬ 
telenül alkalmasabb a bonyolódottabb specieseknél. Míg a Quenstedt féle 
vetiíletben — hol az öveket pontok, a lapokat pedig egyenesek ábrázolják 
— eme 43 alak mellett az egymást metsző egyeneseknek egész útvesztője 
az eligazodást, illetőleg az övviszonyok.fölkeresését nehezíti: a Neumann- 
Miller-féle vetiíletben pedig*— hol ellenkezőleg a lapok pontok, az övék 
pedig körivek által ábrázoltainak — ugyanezen alakok jól és gyorsan át¬ 
tekinthető képet adnak az anyira fontos övviszonyokra. A két jelzett 
